OBH 2509/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Kiss László

Az eljárás megindulása:
	A Kisalföld c. lap „Rossz hír miatt ne a postást ...” címmel január 27-én - egy korábbi újságcikk kiegészítéseként - egy petőházi asszony személyi sérüléssel járó kerékpár-balesetéről és azt követő megbüntetéséről adott hírt. A Soproni Rendőrkapitányság közlekedési osztályvezetőjének nyilatkozata szerint az ügyben 500 forint pénzbírság kiszabására több kisebb fokú szabálysértés elkövetése miatt került sor, mivel az asszony a járdán kerékpározott, a baleset azért történt, mert kerékpárját nem az útviszonyoknak megfelelő sebességgel vezette, illetve elmulasztotta személyi sérüléssel járó balesetét a rendőrségnek bejelenteni. A nyilatkozó osztályvezető szerint ez a mulasztás azzal magyarázható, hogy a sérültet a mentők a lakásáról a kórházba szállították, ott két napig ápolták, így valószínűleg emiatt feledkezett meg a bejelentési kötelezettségéről.
	Az újságcikk alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 16. § (2) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében.

Érintett alkotmányos jog:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek. 
   
Alkalmazott jogszabályok:
1968. évi I. törvény a szabálysértésekről
5. § Szabálysértés miatt az elkövető akkor vonható felelősségre, ha cselekménye szándékos vagy gondatlan, kivéve, ha a szabálysértést meghatározó külön jogszabály csak a szándékos elkövetést bünteti.
14. § A szabálysértési hatóság a felelősségre vonást mellőzi, ha
a) a szabálysértés a cselekményre, az elkövetés körülményeire és az elkövetőre tekintettel annyira jelentéktelen, hogy büntetés vagy intézkedés alkalmazása szükségtelen.
16. § (1) A szabálysértés miatt alkalmazható büntetés a pénzbírság.
(2) A szabálysértés miatt alkalmazható intézkedések a figyelmeztetés, az elkobzás és a határozat nyilvános közzététele.
42. § (1) A szabálysértési eljárás feljelentés, illetőleg a szabálysértési hatóság részéről eljáró személy észlelése vagy tudomása alapján indul meg.
(2) A feljelentést – ha a jogszabály másképpen nem rendelkezik – bármely szerv vagy személy megteheti.
51. § (1) Ha a szabálysértés tényállása tisztázott, és a nevelőhatás így is elérhető, a szabálysértési hatóság az elkövetővel szemben tárgyalás nélkül figyelmeztetést, elkobzást alkalmazhat, pénzbírságot szabhat ki, kártérítést állapíthat meg.
(2) A tárgyalás nélkül hozott határozat ellen a kézbesítéstől számított nyolc napon belül kifogást tehet, akire nézve a határozat rendelkezést tartalmaz.
(3) A kifogás alapján a szabálysértési hatóság a határozatát tárgyalás nélkül visszavonhatja, vagy – a kifogást tevő javára – módosíthatja.
(4) Ha a kifogás elkésett, vagy azt nem a jogosult terjesztette elő, az első fokú szabálysértési hatóság a kifogást elutasítja. Ha a szabálysértési hatóság a kifogásnak nem ad helyt, az ügyben harminc napon belül tárgyalást kell tartania. A szabálysértési hatóság a kifogást tárgyalás tartása nélkül is elutasíthatja, ha az elkövető a szabálysértés beismerése mellett csak a pénzbírság elengedését vagy mérséklését kéri, és meghallgatására nem tart igényt.
116/B. § (1) Aki a közúti közlekedés szabályait megszegi és ezzel másnak vagy másoknak életét, testi épségét vagy egészségét gondatlanságból közvetlen veszélynek teszi ki vagy könnyű testi sértést okoz,
harmincezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás a rendőrség hatáskörébe tartozik.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a rendőrség helyszíni bírságot szabhat ki, és a külön jogszabályban meghatározott közlekedési igazgatási intézkedést is megteheti.
(4) Az (1) bekezdés alkalmazásában nem tekinthetők közúti közlekedési szabálynak a gyalogosra és az utasra vonatkozó rendelkezések.

17/1968. (IV. 14.) Korm. rendelet egyes szabálysértésekről
Közúti közlekedési szabályok kisebb fokú megsértése
51. § Aki a közúti közlekedés szabályait – a 43–50. § -ban meghatározott eseteken kívül – megszegi, tízezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.

1/1975. (II. 5.) KPM-BM együttes rendelet a közúti közlekedés szabályairól:
3. § c) pont: (Aki a közúti közlekedésben részt vesz, köteles) úgy közlekedni, hogy a személy-és vagyonbiztonságot ne veszélyeztesse, másokat közlekedésükben indokolatlanul ne akadályozzon és ne zavarjon.
25. § (1) Járművel a forgalmi, az időjárási és látási viszonyoknak, továbbá az útviszonyoknak (az út vonalvezetésének, az útburkolat minőségének és állapotának) megfelelően kell közlekedni, figyelemmel kell lenni a jármű sajátosságaira, az utasokra és a rakományra.
54. § (1)    Kerékpárral a kerékpárúton vagy a kerékpáros menetiránya szerint az úttest jobb szélén levő kerékpársávon, ahol ilyen nincs, a leállósávon vagy - ha kerékpározásra alkalmas - az útpadkán, ahol ez nincs, szorosan az úttest jobb szélén kell közlekedni.
(2) Lakott területen levő olyan úton, amelyen az úttest kerékpárközlekedésre alkalmatlan, kerékpárral a gyalogosforgalom zavarása nélkül és legfeljebb 10 km/óra sebességgel a járdán is szabad közlekedni.
(3)    Kerékpárral az útpadkán, az úttesten és a járdán csak egy sorban szabad haladni.
58. § (2) Ha a baleset halált vagy személyi sérülést okozott, a balesetről a rendőrhatóságot (a legközelebbi rendőrt) haladéktalanul értesíteni kell és a lehetőségekhez képest gondoskodni kell a nyomok megőrzéséről, a helyszint csak az intézkedő rendőr engedélyével szabad elhagyni.

1987. évi XI. törvény a jogalkotásról
Az állami irányítás egyéb jogi eszközei
49. § (1) A miniszter és az országos hatáskörű szerv vezetője jogszabályban meghatározott irányítási jogkörében a közvetlen irányítása alá tartozó szervek tevékenységét szabályozó utasítást adhat ki.

Megállapított tényállás:
	A Győr-Moson-Sopron Megyei Rendőr-főkapitányság tájékoztatása szerint N.Antalné petőházi lakos ellen a kapuvári kórház bejelentése alapján tett szabálysértési feljelentést a Soproni Rendőrkapitányság Közlekedési Osztálya.
	A feljelentés szerint nevezett 1996. december 11-én 07.30-kor Petőháza belterületén, a Bartók Béla utcában, a gyalogjárdán kerékpározott. A Bartók Béla u. 3. szám előtt lévő kapubejáró hídon keresztül kívánt az útra kihajtani, de eközben egy kő a kerékpár első kerekét kifordította, N. Antalné elveszítette az egyensúlyát és a vízelvezető árokba esett. Az eset után gyalog ment haza, később lakásáról a kapuvári kórházba szállították. Az 1996. december 27-én kelt feljelentés szerint cselekményével megszegte a KRESZ 3. § c./ pontjában írt szabályt és elismerte a felelősségét is.
	A Soproni Rendőrkapitányság, mint első fokú szabálysértési hatóság a feljelentés alapján - tekintve, hogy a feljelentés szerint az eljárás alá vont a baleset miatti felelősségét elismerte - az 1968. évi I. törvény (Sztv.) 51. § (1) bekezdése alapján, tárgyalás tartása nélkül, 1997. január 6-án hozott határozatot. A határozatban N. Antalnét  a KRESZ 3. § c./ pontjába ütköző és a 17/1968. Korm. rendelet 51. § szerint minősülő szabálysértés elkövetése miatt - figyelemmel az elszenvedett sérülésre és nevezett két éven belüli szabálysértési büntetlenségére - 500 forint pénzbírsággal sújtotta és látleleti díj címén 1000 forint eljárási költség megfizetésére kötelezte. N. Antalné a határozat ellen 1997. január 8-án kifogással élt,  kifogásában a szabálysértés elkövetését, a baleset miatti felelősségét nem ismerte el.
	A Soproni Városi Ügyészség vezetőhelyettes ügyésze a Kisalföld c. lapban megjelent újságcikk nyomán másnap az ügy iratait magához kérte. Az iratok visszaküldésével egyidejűleg, 1997. január 20-án jelezte, hogy a szabálysértési tárgyaláson részt kíván venni.
	N.Antalné kifogására a szabálysértési előadó 1997. február 21-én - az Sztv. 51. § (4) bekezdésben előírt harminc napos határidőn túl - tárgyalást tartott. A tárgyaláson az N. Antalné terhére felróható magatartást, a kerékpárról való leesés egyértelmű okát nem lehetett megállapítani, mivel a balesetet senki nem látta. A feljelentő rendőr vallomása szerint a kórházban beszélt N. Antalnéval és a tényállást ennek alapján állapította meg, de az érintett ezt tagadta. Az eljárást a szabálysértési hatóság 1997. február 21-én az Sztv. 48. § (1) bekezdés a) pontja alapján, szabálysértés hiányában megszüntette.
	Az eljáró hatóság a szabálysértési feljelentést az Országos Rendőrfőkapitány Közbiztonsági Helyettese által, a közúti közlekedési balesetekkel kapcsolatos rendőri feladatok végrehajtására kiadott 7/1993. számú Intézkedésének III. fejezet 2. pont második mondatára tekintettel tartotta indokoltnak, amely szerint: "Sérüléssel járó esemény esetén figyelmeztetés, helyszíni bírság nem alkalmazható." Ez a szabály ellentétes a szabálysértési jogszabályok végrehajtásáról szóló 15/1980. (BK. 9) BM Utasítás 129. pontjával, amely szerint az elkövető ellen - a cselekmény veszélyességi fokára, az elkövetés módjára és a körülményeire tekintettel - feljelentést indokolt tenni többek között, ha: "A közúti közlekedés rendjének megzavarásával más személy könnyű testi sérülést szenvedett vagy a keletkezett kár a 15.000 forint értéket nyilvánvalóan meghaladja." 
	Az Országos Rendőrfőkapitány 9/1997. számú Utasításában 1997. július 8-án az ORFK Közbiztonsági Helyettes 7/1993. sz. Intézkedését hatályon kívül helyezte.
	A Győr-Moson-Sopron Megyei RFK-tól beszerzett adatok alapján megállapítható, hogy a Soproni Rendőrkapitányság megalapozatlanul indított eljárást N. Antalné ellen. Az eljárást az időközben hatályon kívül helyezett ORFK Közbiztonsági Helyettesi Intézkedés alapján kezdeményezték. Az Intézkedés hivatkozott pontja jogszabálysértő volt, mert szűkítette az Sztv. 16. §-ban meghatározott - az elkövetővel szemben alkalmazható - intézkedési lehetőségeket, olyan esetben is kötelezővé tette a szabálysértési feljelentést, amikor az egyébként mellőzhető lett volna és ahogyan a főkapitányság is megállapította, ellentétes volt a 15/1980. BM Utasítással is. Az Intézkedés hatályon kívül helyezése a jogellenes állapotot megszüntette.
	A szabálysértési hatóság jogszabálysértően járt el abban az esetben is, amikor N. Antalné kifogására a szabálysértési tárgyalást a törvényes határidőt jelentősen túllépve tartotta meg, ezzel megsértve az ügyfélnek a jogállamisághoz és jogbiztonsághoz fűződő alkotmányos jogait. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy:  "A jogállamiság és jogbiztonság elvéből fakadnak az eljárási garanciák. Ezek alapvető jelentőségűek az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatósága szempontjából.  [11/1992. (III. 5.) AB hat.]"
	A fentiek alapján - bár az eljárás alá vont N. Antalnéval szemben az eljárást végül megszüntették - az alkotmányos visszásság a jogállamiság és jogbiztonság sérelme miatt megállapítható, ezért 
	az 1993. évi LIX. törvény 25. §  alapján ajánlom az országos rendőrfőkapitánynak, hogy a hatályon kívül helyezett ORFK Közbiztonsági Helyettesi Intézkedés helyett kiadásra kerülő új szabályozásban fordítsanak megkülönböztetett figyelmet arra, hogy az ne tartalmazzon jogszabályokkal ellentétes feladat-meghatározásokat és legyen összhangban az állampolgári jogokkal,
	az 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján ajánlom a Győr-Moson-Sopron Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjének, hogy tegyen intézkedéseket a szabálysértési ügyek eljárási határidőinek betartására.  

Budapest, 1997. november

Gönczöl Katalin