OBH 2523/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Haraszti Katalin

Az eljárás megindulása:

C. T.  kínai állampolgár, aki 1992-óta feleségével és két gyermekével él Magyarországon (tartózkodási engedélyének száma: 2683090439-490-3), panasszal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert sérelmezte a Határőrség  vele szembeni eljárását.  
A panaszos 1997. február 8-án reggel, 8.30-kor kilépésre jelentkezett Ferihegy-I. repülőtéren, hogy felszálljon Swissair 9.20-kor induló SR 456.számú járatára. A szolgálatot teljesítő határőrök - akik nevüket nem közölték, továbbá elvették azt a papírt, amelyre a panaszos felesége azonosító számukat feljegyezte - C. T. útlevelét visszatartották és őt egy irodába vezették.
Az irodában a panaszos útlevelét, a határőrök megvizsgálták, majd kérdéseket tettek fel  egy ellene hozott, azonban időközben visszavont kiutasítási határozattal kapcsolatban.
A panaszos felesége 9.óra körül értesítette Kőszeg Ferencet, a Magyar Helsinki Bizottság igazgatóját, aki 14 óra körül a helyszínre érkezett.
Gy. őrnagy úr, határőrparancsnok 17 óra körül tájékoztatta Kőszeg Ferencet arról, hogy az  eljárás a számítógépes nyilvántartás hibájából tartott ilyen hosszú ideig, abban ugyanis a panaszos úgy szerepel, mint aki kiutasítási és kitiltási határozat hatálya alatt áll. 
Gy. őrnagy a határőrségi eljárás elhúzódásának indokaként azt is elmondta, hogy a panaszos ellen büntetőeljárás van folyamatban, ezért - az általa a kilépés engedélyezését megelőzően letett 1.400.000-Ft, valamint a visszaútra szóló repülőjegy felmutatása ellenére is  - fennáll annak veszélye, hogy nem fog visszatérni Magyarországra, így kiléptetése nem biztonságos.
A panaszost a Határőrség csak 17. óra után engedte a helyszínről eltávozni, amikor közölték vele azt is, hogy a birtokában lévő ügyészségi határozat szövegéből nem derül ki egyértelműen, hogy az ügyészség nem emel kifogást az ellen, hogy ő az országot elhagyja, ezért annak kiegészítését kell kérnie a kibocsátó hatóságtól.
C. T. 1997 február 10-én megjelent az ügyészségen, ahol tájékoztatták arról, hogy a határozatot a jogszabály által előírt formában és tartalommal állították ki, amelyet minden hatóság köteles elfogadni.
Ezt követően Kőszeg Ferenc telefonon felhívta  a Határőrség Ferihegy-1 repülőtéren működő szervét, ahol beleegyeztek abba, hogy a panaszos az országot elhagyja.

A megállapított tényállás:

A Határőrség Országos Parancsnoksága valamint az ORFK. által megküldött, továbbá  a panaszos által rendelkezésemre bocsátott adatok, illetve iratok alapján, az alábbiakat állapítottam meg: 
C. T. kínai állampolgár 1997. február 8-án reggel, 9 óra 5 perckor jelentkezett kilépésre Ferihegy-I. repülőtéren, az SR 465-ös számú járatra.
A szolgálatban lévő határőr az útlevél ellenőrzés során megállapította, hogy a panaszos az ORFK. Központi Nyilvántartó Szervének számítógépes adatai szerint beutazási és tartózkodási tilalom hatálya alatt áll.
Figyelemmel arra, hogy az említett körülmény alkalmas lehet a Btk. 214.§ -ába ütköző jogellenes belföldi tartózkodás vétségének alapos gyanújának megállapítására,  panaszost az útlevélkezelő a Határőrség hivatalos helyiségében előállította.
C. T. meghallgatása során elmondta, hogy ellene 1994-ben kiutasítás elrendelésére került sor, ezt azonban később visszavonták, így jogszerűen tartózkodik az országban.
A meghallgatás tolmács közreműködésével történt, melynek során panaszos nem kérte, hogy ügyvédjével kapcsolatba léphessen.
C. T. állításának tisztázására a határátkelőhely ügyeletese 10 óra 17 perckor telefax útján, írásban fordult az ORFK. Központi Nyilvántartó Szervéhez és kérte adattáruk ellenőrzését. Az ORFK. válasza 11 óra 50 perckor érkezett meg, amely megerősítette a tartózkodási tilalom fennállását.
Figyelemmel azonban arra, hogy a panaszos érvényes tartózkodási engedéllyel rendelkezett, a határátkelőhely ügyeletese 13 órakor felvette a kapcsolatot a - tartózkodási engedélyt kibocsátó - BRFK. Külföldieket Ellenőrző Osztályával.
A BRFK. válasza 13 óra 24 perckor érkezett meg, amely szerint a panaszos ellen elrendelt kiutasítást 1995. szeptember 1-én valóban visszavonták, azonban C. T. ellen büntetőeljárás van folyamatban, amelyet 1996. július 7-én önbíráskodás és súlyos testi sértés alapos gyanúja miatt indított a BRFK. VIII. Kerületi Rendőrkapitányság.
A BRFK. által küldött tájékoztatás alapján a határátkelőhely ügyeletese megállapította, hogy  C. T. jogszerűen tartózkodik az ország területén, azonban - figyelemmel arra, hogy a  tájékoztatásban panaszos útlevelének elvételére, illetve visszatartására vonatkozóan semmiféle adat nem szerepelt - úgy döntött, tisztáznia kell azt is, hogy a panaszos nem áll-e kiutazási korlátozás alatt. Ezért felvette a kapcsolatot a BRFK. VIII. Kerületi Rendőrkapitánysággal és tájékoztatást kért arról, hogy panaszos elhagyhatja-e az országot.
A rendőrkapitányság munkatársa 14 óra 20 perckor szóban, majd 14 óra 35 perckor - telefax útján - írásban azt a tájékoztatást adta, hogy a panaszos ügyében keletkezett nyomozati iratokat 1997. január 20-án vádemelési javaslattal megküldték a Budapesti V.-VIII.-XIII. Kerületi Ügyészségnek, így C. T. kiutazásának esetleges korlátozása vonatkozásában nem tud nyilatkozni. 
Az eljáró határőr a Fővárosi Főügyészséggel is felvette a kapcsolatot, ahol azonban azt közölték, hogy ügyeletes ügyész szolgálata 14 órakor lejárt, ezért az ügyről nem tudnak tájékoztatást adni.
Panaszos felesége 16 óra körül bemutatta az eljáró határőrnek a Budapesti V.-VIII.-XIII. Kerületi Ügyészség 1997. január 30-án kelt, B. VIII-3494/1996. sz. határozatát, 1. 400 000. Ft biztosíték letétbe helyezésének engedélyezéséről, amely nem tartalmazott rendelkezést arra vonatkozóan, hogy C. T. elhagyhatja-e az országot.
A panaszos és felesége 17. óra körül hagyhatták el a határátkelőhelyet.
C. T. 1997 február 10-én megjelent az ügyészségen, ahol - a vele szemben eljáró határőr tájékoztatásának megfelelően - kérte a biztosíték letételét engedélyező határozatnak az ország elhagyásának engedélyezésével történő  kiegészítését. Az ügyészségen a panaszost  tájékoztatták arról, hogy a határozatot a jogszabály által előírt formában és tartalommal állították ki, amelyet az abban foglaltak vonatkozásában mindenki köteles elfogadni.

Alkalmazott jogszabályok:

40/1974. (XI. 1.) MT rendelet a Magyar Köztársaság államhatárának őrizetéről

1. § (1) A határőrség feladata az államhatár őrzése, jogellenes átlépésének megakadályozása, a határforgalom ellenőrzése és a határrend fenntartása.

12. § (1) Az államhatárt csak érvényes útiokmánnyal és a hatályos rendelkezések szerint szükséges be-, illetőleg kiutazási engedély birtokában szabad átlépni. Az átlépés ellenőrzés mellett történik.

18. § (1) A határőrség a határterületen jogosult minden olyan tevékenységet ellenőrizni, amely a határőrizetet, a határforgalom ellenőrzését és a határrend fenntartását érinti. Ennek során jogosult
g) a határforgalomban az utasokat és útiokmányaikat ellenőrizni, a járműveket és a szállítmányokat átvizsgálni;
b) a személyazonosságukat kielégítő módon igazolni nem tudó, illetőleg a határrendet megsértő személyeket feltartóztatni és előállítani;

1/1975. (IV. 2.) BM rendelet a Magyar Népköztársaság  államhatárának őrizetéről szóló 40/1974. (XI. 1.) MT rendelet végrehajtásáról

1. § (2) Határátkelőhely a vasúti határállomásnak, továbbá a közútnak, kikötőnek és repülőtérnek az a területe, ahol a határforgalomban a személyek, járművek és szállítmányok államhatáron való átléptetése történik.

5. § (1) A be- és kiutazó személyek az államhatáron való átléptetés céljából jelentkezni kötelesek. A közforgalmú járművön utazó személyek az útiokmány ellenőrzésekor tesznek eleget jelentkezési kötelezettségüknek, egyéb esetekben a határátkelőhelyen a határőr forgalomellenőrző ponton kell jelentkezni.

6. § (1) Személyek be- vagy kiutazását, továbbá a határforgalomban járműveknek és szállítmányoknak az államhatáron való áthaladását a határőr forgalomellenőrző pont - a vámhivatallal egyetértésben - be- vagy kiléptetéssel (átléptetés) engedélyezi.
(2) Átléptetésnek csak akkor van helye, ha:
a) az utas be- vagy kiutazásra érvényes útiokmánnyal rendelkezik:
b) az utas és a poggyász, illetőleg a jármű és a szállítmány az államhatár átlépésére vonatkozó egyéb rendelkezések előírásainak is megfelel.

1978. évi IV. törvény a Büntető Törvénykönyvről

214. § Az a kiutasított külföldi, aki engedély nélkül tartózkodik a Magyar Köztársaság területén, vétséget követ el, és egy évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.

1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról

393/A. § (1) Ha a terhelt külföldön él, kérelmére a vádirat benyújtásáig az ügyész, azt követően a bíróság engedélyezheti biztosíték letétbe helyezését. Ebben az esetben az eljárás a terhelt távollétében lefolytatható.
(2) A biztosíték összegét az ügyész, illetőleg a bíróság határozza meg, a terhelttel szemben előreláthatóan kiszabásra kerülő pénzbüntetés, a megállapítandó vagyoni előny és elkobzás alá eső érték megfizetésére kötelezés és a felmerülő bűnügyi költség végrehajtásához szükséges mértékben.

1993. évi LXXXVI. törvény külföldiek beutazásáról, magyarországi tartózkodásáról és bevándorlásáról

7. § Nem utazhat be és nem tartózkodhat a Magyar Köztársaság területén az a külföldi, aki a magyar hatóság által elrendelt beutazási és tartózkodási tilalom alatt áll (23. §).

28. § (1) A külföldi az idegenrendészeti hatóság eljáró képviselőjének felhívására köteles útiokmányát, tartózkodási engedélyét, illetőleg személyi igazolványát felmutatni és átadni.
(3) Azt a külföldit, aki a magyarországi tartózkodás jogszerűségét, személyazonosságát hitelt érdemlően nem tudja igazolni vagy nincs érvényes tartózkodási engedélye, elő kell állítani az eljárásra jogosult idegenrendészeti hatósághoz.

30. § (1) A Magyarországon jogszerűen tartózkodó külföldi kiutazása csak az ellene indított büntető- vagy szabálysértési eljárás lefolytatása érdekében korlátozható.
(2) A külföldi útlevelét az ügyészség, a bíróság, a szabálysértési hatóság, a rendőrség, a határőrség, a vám- és pénzügyőrség hatósági intézkedésre feljogosított tagja hivatalos eljárása során, büntető- vagy szabálysértési eljárás megindítása céljából – legfeljebb az eljárás megindításáig terjedő időre – elveheti. Az elvett útlevelet haladéktalanul továbbítani kell az eljárásra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező szervhez.
(3) Az útlevél elvétele esetén a külföldi részére személyazonosító adatait tartalmazó és a tett intézkedést tanúsító elismervényt kell kiállítani. Az útlevél elvétele ellen külön jogorvoslatnak nincs helye, az intézkedés az útlevél visszatartását [(4) bekezdés] elrendelő határozat elleni fellebbezésben támadható meg.
(4) Az elvett útlevél a büntető- vagy szabálysértési eljárás jogerős befejezéséig, illetőleg a szabadságvesztés büntetés letöltéséig, a pénzbüntetés vagy pénzbírság megfizetéséig visszatartható. Az útlevél visszatartását alakszerű határozattal kell elrendelni. E határozat ellen jogorvoslatnak – az e törvényben szabályozott eltérésekkel – az államigazgatási eljárás általános szabályai szerint van helye.
(5) Az útlevél visszatartásáig terjedő időre a külföldit ideiglenes tartózkodási engedéllyel kell ellátni. Ha a külföldi a büntető- vagy a szabálysértési eljárás során – a pénzbüntetés vagy pénzbírság fedezeteként – biztosítékot helyezett letétbe, útlevelét vissza kell adni.

52. § A külföldiek e törvény alapján nyilvántartott adatait az illetékes idegenrendészeti és a Belügyminisztérium kijelölt szerve (a továbbiakban: adatkezelő szerv) kezeli.

53. § (1) Az adatkezelő szerv, valamint a nemzetbiztonsági szervek a beutazási és tartózkodási tilalom alatt álló külföldiek alábbi adatait kezelik:
a) természetes személyazonosító adatok,
b) állampolgárság (hontalan státusz);
c) állandó külföldi lakóhely;
d) a tilalom elrendelésének jogalapja;
e) a tilalom fenntartásának határideje;
f) az elrendelő szerv megnevezése;
g) a kiutasított ujjlenyomata.
(2) A nyilvántartás alapján az adatkezelő szerv névjegyzéket készít és azzal ellátja – a vám- és pénzügyőrség kivételével – az idegenrendészeti hatóságot.

58. § (1) Az adatkezelő szerv a nemzetközi szerződésekben vállalt kötelezettségek teljesítése céljából a Magyar Köztársaságban őrizetbe vett, előzetesen letartóztatott vagy személyi szabadságában bármely más módon korlátozott, továbbá a rendkívüli eseményekben (súlyos sérüléssel járó balesetben), valamint rendkívüli halálesetben érintett külföldiek alábbi adatait kezeli:
a) természetes személyazonosító adatok, az "anyja neve" adat kivételével;
b) állampolgárság;
c) állandó külföldi lakóhely;
d) magyarországi tartózkodási hely;
e) kiutazás ideje;
f) az eljáró szerv neve és ügyszáma;
g) az elkövetett cselekmény jogi minősítése;
h) a cselekmény elkövetésének ideje;
i) az eljáró szerv intézkedése;
j) az intézkedés ideje.

64. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben szabályozza
a) a külföldiek e törvény alapján kezelt adataival kapcsolatos eljárás részletes rendjét;

64/1994. (IV. 30.) Korm. rendelet a külföldiek beutazásáról, magyarországi tartózkodásáról és bevándorlásáról szóló 1993. évi LXXXVI. törvény végrehajtásáról

60. § Az Országos Rendőr-főkapitányság központi nyilvántartó szerve (a továbbiakban: központi nyilvántartó szerv) a következő adatokat kezeli:
a) a beutazási és tartózkodási tilalom alatt álló külföldiek adatai,
b) a tartózkodási engedélyt kérő és a tartózkodási engedéllyel rendelkező külföldiek adatai,
c) a bevándorlást kérő és a bevándorlási engedéllyel Magyarországon tartózkodó külföldiek adatai,
d) az Országos Rendőr-főkapitányság által elbírált vízumkérelmekkel összefüggő adatok,
e) a személyes szabadság korlátozásával és a rendkívüli eseményekkel kapcsolatos adatok,
f) a hatósági hozzájárulás beszerzésére kötelezett meghívó természetes és jogi személy adatai,
g) az úti okmány elvesztését bejelentő külföldiek adatait.

75. § (1) A rendőr-főkapitányság a 42. § (1) bekezdés és a 45. § szerint teljesített tájékoztatások alapján – az Országos Rendőr-főkapitányság vezetője által meghatározott módon – soron kívül adatszolgáltatást végez a központi nyilvántartó szerv részére.
(3) Az elrendelő szerv a kiutasításról, a kiutasítás ellen benyújtott jogorvoslatok eredményéről az idegenrendészeti őrizet elrendeléséről, határidejéről, annak meghosszabbításáról, az őrizet végrehajtásának helyéről, az őrizet megszüntetéséről, annak jogcíméről, a bírói törvényességi felülvizsgálat eredményéről értesíti a központi nyilvántartó szervet.

9/1994. (IV. 30.) BM rendelet a külföldiek beutazásáról, magyarországi tartózkodásáról és bevándorlásáról szóló 1993. évi LXXXVI. törvény, valamint a 64/1994. (IV. 30.) Korm. rendelet végrehajtásáról

41. § (1) A rendőrkapitányság vagy a rendőr-főkapitányság az R. 45. §-ában meghatározott értesítés, valamint a szabálysértési eljárás befejezéséről, illetve a biztosíték letétbe helyezéséről szóló értesítés alapján haladéktalanul megszünteti az útlevél visszatartását.

147/1994. (XI. 17.) Korm. rendelet a belügyminiszter feladat- és hatásköréről

1. § A belügyminiszter – az érintett miniszterekkel együttműködve – a jogszabályban, valamint a Kormány határozataiban meghatározott feladatkörében
b) előkészíti az Országgyűlés és a Kormány hatáskörébe tartozó jogszabályok, a köztársasági elnöki, a központi állami döntések tervezeteit, megalkotja a miniszteri rendeleteket (a továbbiakban együtt: előkészíti a jogi szabályozást);
d) előkészíti – az érdekelt miniszterekkel egyetértésben – a magyar állampolgárok külföldre utazásával és útlevélellátásával, valamint a külföldiek beutazásával és magyarországi tartózkodásával, bevándorlásával kapcsolatos jogi szabályozást, és irányítja az ezzel kapcsolatos igazgatási tevékenységet;

Az érintett alkotmányos jog:

- az Alkotmány 2.§ (2) bekezdésében megfogalmazott jogállamiság követelménye;
- a törvényesen Magyarországon tartózkodó személyeknek az ország elhagyásához való joga;

A vizsgálat megállapításai:

A megállapított tényállás, a rendelkezésemre álló iratok, valamint a vonatkozó jogszabályok alapján megállapítottam, hogy jogszerűen járt el a szolgálatban lévő határőr, amikor a panaszos iratait a 40/1974. (XI.1.) Korm. rendelet 18.§ (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően, az 1/1975. (IX.2) BM. rendelet 1§ (2) meghatározott határátkelőhelyen  történő átléptetést megelőzően megvizsgálta, továbbá C. T.t a Btk. 214.§-ában meghatározott jogellenes belföldi tartózkodás vétsége elkövetésének alapos gyanúja tisztázása céljából, a Határőrség hivatalos helyiségében előállította. Ebben a vonatkozásban alkotmányos visszásságot nem észleltem.    

Az Országos Rendőr-főkapitányság által megküldött iratok alapján megállapítottam, hogy az ORFK. Idegenrendészeti Főosztály vezetője 1995. szeptember 1. napján - a panaszosnak a Tatabányai Városi Bírósághoz benyújtott keresetében foglaltak alapján - Komárom Megyei Rendőr-főkapitányságnak, a panaszos kiutasítását elrendelő 2231-44/95.sz. határozatát visszavonta. Ezt követően, az ORFK. Igazgatásrendészeti Főosztály Idegenrendészeti Osztálya - a határozat egy példányának megküldésével - a kiutasítás törlése céljából értesítette az ORFK. Központi Nyilvántartó Szervét (az ORFK. Számítástechnikai Központját), továbbá intézkedett a beutazási és tartózkodási tilalom feloldásáról is.
A Számítástechnikai Központ a panaszos adataiban történt változások átvezetését visszaigazolta, bár azok a nyilvántartásban továbbra is változatlanul - immár jogellenesen -  szerepeltek.
Arról a tényről, hogy a panaszost érintő beutazási és tartózkodási tilalom feloldásával kapcsolatos adatainak törlése nem történt meg, az ORFK. csak a panasz tárgyát képező eseményeket követően, a Határőrség megkeresése alapján 1997. február 12-én értesült.
A megkeresés eredményeként indult vizsgálat során, az ORFK. munkatársai megállapították, hogy C. T. neve - a korábbi intézkedések ellenére - továbbra is szerepel a beutazási és tartózkodási tilalom alatt álló külföldiek jegyzékén, aminek az volt az oka, hogy az ORFK. Számítástechnikai Központjának az adatrögzítést végző munkatársa a felülvizsgálati adatok rögzítésekor - figyelmetlenségből - visszaállította a panaszost érintő beutazási és tartózkodási tilalom szerepeltetésére vonatkozó rekordot.
Az ORFK. a vizsgálat során tájékoztatott arról, hogy a panaszos adatait a beutazási és tartózkodási tilalom alatt álló külföldiek jegyzékéről 1997. február 12-én ténylegesen is  törölték.

A panasz vizsgálata során tapasztaltak alapján az iránt is érdeklődtem, hogy a külföldi állampolgároknak az 1993. évi LXXXVI. tv. alapján nyilvántartott adataiban történő változások átvezetése az ORFK. Központi Adatnyilvántartó Szervénél átlagosan milyen hosszú időt vesz igénybe.
Kérdésemre azt a választ kaptam, hogy az említett szervnél a szóban forgó adatok nyilvántartását és kezelését az 1993. évi LXXXVI. tv., a 64/1995 (IV.30) Korm. rendelet, valamint a 9/1994. (IV.30.) BM. rendeletben foglalt szabályok szerint végzik, a külföldiek adatainak rögzítése, illetve az esetleges változások átvezetése átlagosan 24 óra alatt megtörténik.
A hivatkozott jogszabályok vizsgálata során megállapítottam, hogy azok egyike sem rendelkezik sem arról, hogy mi a teendő abban az esetben, ha az idegenrendészeti hatóság, vagy valamely adatigénylésre jogosult szerv észleli, hogy a nyilvántartásban szereplő adatok nem felelnek meg a valóságnak, sem arról hogy a hibás adatok korrekcióját - az észleléstől számított - milyen határidőn belül kell végrehajtani.

A panaszossal szemben folyó büntetőeljárás során, a biztosíték letétbe helyezésének engedélyezése kapcsán megállapítottam, hogy a hivatkozott jogszabályi rendelkezések értelmében a biztosíték letételét engedélyező határozatban nem kell külön engedélyezni az ország elhagyását, különösképpen nem kell az ország elhagyásának engedélyezésről önálló határozatot hozni. 
Az 1993. évi LXXXVI. tv. 30.§ (1) értelmében az ország területén jogszerűen tartózkodó külföldi kiutazása csak az ellene indított büntető- vagy szabálysértési eljárás lefolytatása érdekében korlátozható. A hivatkozott törvényhely (2) és (4) bekezdéseinek értelmében a kiutazás korlátozásának jogi eszköze a  külföldi útlevelének elvétele, illetve visszatartása, amelyről alakszerű határozatot kell hozni. Egyetlen jogszabály sem tartalmaz kötelezést még arra nézve sem, hogy a külföldi akár a biztosíték letétbe helyezését engedélyező határozatot köteles lenne  határátlépéskor az eljáró hatóságnak bemutatni.
Amennyiben  tehát a büntetőeljárás során az eljáró ügyész, vagy a bíróság az 1973. évi I. tv. 393/A. § alapján biztosíték letétbe helyezését, illetve az 1993. évi LXXXVI. tv. 30.§ (5) bekezdése alapján, az útlevél visszaadását engedélyezi, ez egyben azt is jelenti, hogy a eljárás alá vont külföldi nem áll kiutazási korlátozás alatt.
Abban az esetben, tehát ha a büntetőeljárás alatt álló külföldi az országból történő kilépés szándékával valamely határátkelőhelyen megjelenik, az eljáró határőr - a jogszabályban előírt nyilvántartások ellenőrzésén túl - mindössze azt jogosult, illetve köteles vizsgálni, hogy a külföldi által bemutatott útlevél valóban az ő tulajdonát képezi-e, illetve megfelel-e a vonatkozó tartalmi és formai követelményeknek.
A leírtak alapján jogellenes a külföldi feltartóztatása olyan körülmények tisztázása, különösképpen olyan okiratok bemutatása, illetve beszerzése céljából, amelyekre jogszabály nem kötelezi. 
    
A Budapesti V.-VIII.-XIII. Kerületi Ügyészség, 1997. január 30-án kelt B. VIII-3494/1996. sz. határozatának vizsgálata során megállapítottam, hogy az megfelel mind az 1973. évi I. tv. 393/A.§-ában, mind pedig az 1993.évi LXXXVI. tv. 30.§-ában  foglalt követelményeknek. Ebben a vonatkozásban alkotmányos visszásságot nem észleltem.

Ajánlás:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 20.§ (1) bekezdése alapján a következő ajánlást teszem:

A belügyminiszter a 147/ 1994. (XI.17.) Korm. 1.§ b) és d) pontjaiban biztosított jogkörében eljárva - figyelemmel az 1993. évi LXXXVI. tv. 64.§ a) pontjára - kezdeményezze a 64/1994. (IV.30) Korm. rendelet kiegészítését, a központi idegenrendészeti nyilvántartásban tévesen, illetve hibásan szereplő adatok észlelése esetén követendő eljárás szabályozásával.

A Határőrség országos parancsnoka körlevélben hívja fel valamennyi határátkelőhely vezetőjének figyelmét az 1993. évi LXXXVI. tv. 30.§ rendelkezéseinek helyes értelmezésére.  

Kérem, hogy a Belügyminiszter Úr - mint a vizsgálattal érintett szervek felügyeleti szervének vezetője - ajánlásommal kapcsolatos álláspontjáról, továbbá  az Országos Rendőr-főkapitány Úr a Központi Adatnyilvántartó szerv vezetője által - a panasz vizsgálata kapcsán - elrendelt felelősségrevonás eredményéről - az 1993.évi LIX. tv. 20. § (1) bekezdésében meghatározott 30 napon belül értesíteni szíveskedjenek.

Budapest, 1997. május "     "

Gönczöl Katalin