OBH 2472/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Somosi György

Az eljárás megindítása

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában azt sérelmezte, hogy távbeszélő számláin több ezer forint összegű emeltdíjas hívás is szerepel. Sérelmezte továbbá, hogy az előfizetői jogviszony felmondását követően minden hónapban havi előfizetési díjat tartalmazó számlákat kap.

Vizsgálatom során megkerestem a MATÁV elnök-vezérigazgatóját, akit az 1993. évi LIX. törvény 18. § (3) bekezdése alapján a panaszok kivizsgáltatására kértem.

A megállapított tényállás, az érintett alkotmányos jog és az ügy jogszabályi háttere

Panaszos 1996. szeptember 25-én kelt felszólalására a Nyíregyházi Távközlési Centrum 1996. október 15-én válaszolt. Ebben a levélben tájékoztatták panaszost, hogy a rádióhullámok segítségével működő vonala kódolva van, ezért az idegen hozzáférés kizárt. Az állomás egyedüli hozzáférési pontja a távbeszélő készülék, amely panaszos lakásában van. A Centrum az összeköttetést mind a hálózat, mind pedig a központ oldaláról vizsgálta, illetéktelen behatolásra vagy műszaki hibára utaló jelet nem talált. A Távközlési Centrum a lefolytatott vizsgálata alapján panaszos jóváírásra irányuló kérelmét elutasította.

A szolgáltató 1996. november 11-én a be nem fizetett díj haladéktalan kiegyenlítésére hívta fel panaszost.

A Nyíregyházi Távközlési Centrum 1997. január 17-én 13.249 Ft. összegű távbeszélő díjtartozás miatt az előfizetői jogviszonyt a kézhezvételtől számított 15. napra felmondta. A szolgáltató tájékoztatta panaszost, hogy a felmondási határidő eredménytelen elteltével előfizetői jogviszonyát megszűntnek tekinti és intézkedik a távbeszélő állomás leszerelésére.

Panaszos a díjtartozás teljesítésére felajánlott 6 hónapos részletfizetési lehetőséggel nem élt.
A MATÁV elnök-vezérigazgatója közölte, hogy az állomás kikapcsolása és leszerelése közötti időszak elnyúlását az előfizető folyamatos reklamálása és az azokra történő válaszadás okozta. Ezen időszak alatt annak reményében, hogy a jogviszony visszaállítható, az állomást nem szerelte le a TC, így a havi előfizetési díjat felszámolta.

A Magyar Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
A 13. § (1) bekezdése rögzíti, hogy a Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
A távközlésről szóló 1992. évi LXXII. törvény 12. § (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a díjfizetés elmulasztása esetében az eredménytelen fizetési felszólítást követő harminc nap elteltével a szolgáltató az előfizetői szerződést tizenöt napos felmondási idővel felmondhatja.

A MATÁV Üzletszabályzata szerint ha az előfizető a szolgáltató által követelt díj összegszerűségét vitatja, az ellen írásban, a befizetési határidőn belül reklamációt nyújthat be a területi ügyfélszolgálati irodához. Ha az előfizető nem fogadja el a szolgáltatónak a számla helyességére vonatkozó bizonyítékait, peres eljárást kezdeményezhet. Az eljárás jogerős lezárásáig a szolgáltató a vitatott összegre nem alkalmazhatja a díjtartozásra vonatkozó szabályokat, tehát a kifogásolt összeget mindaddig függőben tartja, amíg az ügy jogerősen le nem zárult.

Az Üzletszabályzat IV. fejezetének 2.1 pontja a havi előfizetési díjat a következőképpen határozza meg: A havi előfizetési díj olyan - forgalomtól nem függő - díj, amelyet előfizetői szerződés alapján havonta számít fel a közcélú távbeszélő-szolgáltató a szolgáltatásnak a szolgáltatás-hozzáférési ponton keresztül történő igénybevételéért és a távbeszélő-rendszer üzemeltetéséért, felügyeletéért, karbantartásáért valamint hibaelhárításáért.

Az Üzletszabályzat V. fejezetének 19. pontja úgy szól, hogy a szolgáltató az előfizetői szerződést kizárólag a távközlési törvény 12. § (1), (2) és (4) bekezdésében meghatározott esetekben, azaz az előfizető szerződésszegése esetén, írásban mondhatja fel.

Díjfizetés elmulasztása esetében az eredménytelen fizetési felszólítást követő 30 nap elteltével az előfizetői szerződést 15 napos felmondási határidővel a szolgáltató felmondhatja.

A szolgáltató a felmondási idő kezdetétől kárenyhítés érdekében az előfizető kimenő forgalmát korlátozhatja. A kimenő forgalom korlátozásának lehetőségével a szolgáltató a számla kiegyenlítésére nyitva álló határidő lejártát követő naptól jogosult, ha a tartozás összege egyéni előfizető esetében eléri a 30.000 Ft-ot, üzleti/intézményi előfizető esetében pedig 90.000 Ft-ot.

A vizsgálat megállapításai

A vizsgálatok eredményei alapján - amelyek természetesen nem azt bizonyították, hogy a kifogásolt hívásokat panaszos kezdeményezte csak azt, hogy ezeket a panaszosnál felszerelt állomásról kezdeményezték - a MATÁV a számla jogosságát vitató beadványt elutasította.

Az országgyűlési biztosnak nincs lehetősége arra, hogy műszaki tartalmú tényállást állapítson meg. Azt kell vizsgálnia, hogy a kivizsgálást végző szerv a panaszra eljárt-e és betartotta-e a rá vonatkozó szabályokat. Vizsgálatom során megállapítottam, hogy az illetékes Távközlési Centrum a reklamációt kivizsgálta, ezért a beadvány ezen részét illetően további vizsgálatra nincs lehetőségem.

A szolgáltató a távközlési törvény alapján az előfizetői szerződést díjtartozás esetén felmondhatja. Erre 1997. január 17-én sor is került, amikor panaszos előfizetői jogviszonyát a díjfizetési kötelezettség elmulasztása miatt a Nyíregyházi Távközlési Centrum a kézhezvételtől számított 15. napra felmondta. Ezt megelőzően 1996. november 11-én panaszost felszólították a díjtartozás kiegyenlítésére.

Az előfizető kimenő forgalmának korlátozását az Üzletszabályzat lehetővé teszi a felmondási idő kezdetétől: "...a felmondási idő kezdetétől kárenyhítés érdekében az előfizető kimenő forgalmát korlátozhatja.", majd így folytatja: "A kimenő forgalom korlátozásának lehetőségével a szolgáltató a számla kiegyenlítésére nyitva álló határidő lejártát követő naptól jogosult, ha a tartozás összege egyéni előfizető esetében eléri a 30.000 Ft-ot." Az Üzletszabályzatnak a kimenő forgalom korlátozására vonatkozó rendelkezéseiből nem lehet egyértelműen megállapítani a korlátozás feltételeit. A jelenlegi szabályozásból úgy tűnhet, mintha a korlátozás csak 30.000 Ft. összegű tartozás felett lenne lehetséges, miközben ez az összeghatár csak akkor irányadó, ha a korlátozással a szolgáltató a számla kiegyenlítésére nyitva álló határidő lejártát követő naptól kíván élni. Úgy vélem, az Üzletszabályzatnak a kimenő forgalom korlátozását szabályozó része pontosítást igényel.

A szolgáltató az állomás kikapcsolása és leszerelése közötti időszakra a havi előfizetési díjat felszámolta. A havi előfizetési díjat a MATÁV a szolgáltatásnak a szolgáltatás-hozzáférési ponton keresztül történő igénybevételéért, továbbá a rendszer üzemeltetéséért, felügyeletéért, karbantartásáért és a hibaelhárításért  számítja fel.

Az állomás kikapcsolása után panaszos a készüléket nem használhatta, arról sem hívást kezdeményezni, sem fogadni nem tudott. A havi előfizetési díjat az előfizető a szolgáltatásnak a szolgáltatás-hozzáférési ponton keresztül történő igénybevételéért is fizeti, ez azonban panaszos esetében a kikapcsolás miatt nem volt lehetséges. Panaszosnak a MATÁV a kikapcsolás miatt a szolgáltatás igénybevételét nem biztosította, az ezért (is) járó díjat azonban felszámította. Úgy vélem, az állomás kikapcsolása esetén az előfizetőtől a havi előfizetési díj felszámítása helytelen, mert ilyen gyakorlat esetén a kikapcsolt állomás (volt) előfizetője ugyanolyan összegű havi előfizetési díjat fizet mint az az előfizető, akinek állomását nem kapcsolták ki és így hívás kezdeményezésre és fogadásra képes. Kétségtelen, hogy panaszos tartozik, azonban a tartozás összeg a felszámított havi előfizetési díjtól független. Álláspontom szerint a MATÁV eljárása a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvével összefüggésben sértette a tulajdonhoz való jogot és ezzel alkotmányos visszásságot okozott.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felkérem a MATÁV elnök-vezérigazgatóját, hogy az állomás kikapcsolása és leszerelése közötti időre a szolgáltató mellőzze a havi előfizetési díj felszámítását. Ha a számlázási rendszer miatt erre nincs lehetőség, a szolgáltató gondoskodjon a díj visszautalásáról. Kérem továbbá, hogy fontolja meg az Üzletszabályzat kimenő forgalom korlátozását szabályozó részének pontosítását.

Budapest, 1998. október

Dr. Polt Péter