OBH 2458/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző:  dr. Kiss A.

Tárgy: Lakbértámogatás
Az eljárás megindulása:

1997-ben panaszosok az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett levelükben sérelmezték, hogy bár az önkormányzat részükre 100, illetve 50 %-os lakbértámogatást állapított meg a Díjbeszedő Rt. mégis a teljes lakbért számlázza. A túlszámlázás megszüntetése érdekében kérelemmel fordultak az önkormányzathoz, amelytől azonban választ nem kaptak.

A panasz alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosa alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indított.

A megállapított tényállás:

Panaszosok részére az V. kerületi Önkormányzat 50, illetve 100 %-os lakbértámogatást állapított meg 1996 július 1 - december 31-ig, valamint 1997 január 1 - december 31-ig terjedő időre. A Díjbeszedő Rt. feldolgozási nehézségek miatt továbbra is a teljes lakbért számlázta. Panaszosok a probléma rendezése érdekében az önkormányzat intézkedését kérték, bejelentésük alapján azonban intézkedés nem történt. Majd panaszosok a Díjbeszedő Rt. vezérigazgatójához fordultak. A túlfizetéseket a Díjbeszedő 1997. szeptemberében írta jóvá.

Érintett alkotmányos jogok és az alkalmazott jogszabályok:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmánya:

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

2. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv:

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

21. § (1) Ha a rendelkezésre álló adatok szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot az előidéző szerv saját hatáskörben meg tudja szüntetni, az országgyűlési biztos kezdeményezheti az érintett szerv vezetőjénél a visszásság orvoslását. Az ilyen kezdeményezés rövid úton (távbeszélőn, szóban stb.) is történhet, ez esetben a kezdeményezés időpontját, módját és lényegét az ügyiraton kell rögzíteni.
(2) Az érintett szerv a kezdeményezés tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedésről a kezdeményezés kézhezvételétől számított harminc napon belül tájékoztatja az országgyűlési biztost.
(3) Ha a megkeresett szerv a kezdeményezéssel nem ért egyet a (2) bekezdésben megjelölt határidőn belül köteles azt véleményével ellátva felügyeleti szervéhez felterjeszteni. A felügyeleti szerv a felterjesztés kézhezvételétől számított harminc napon belül köteles állásfoglalásáról, illetőleg a megtett intézkedésről az országgyűlési biztost értesíteni.
(4) A felügyeleti szerv, illetve az országgyűlési biztos további eljárására egyebekben a 20. § (1)-(3) bekezdésében foglaltak megfelelően irányadóak azzal, hogy az országgyűlési biztos arról értesíti a felügyeleti szervet, hogy a kezdeményezést változatlan vagy módosított formában ajánlásként tartja-e fenn.

3. A lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. tv:

2. § (1) A lakásbérleti jogviszonyt (a továbbiakban: lakásbérleti jog) a bérbeadó és a bérlő szerződése határozott vagy határozatlan időre, illetőleg feltétel bekövetkezéséig hozza létre.
(2) A szerződés alapján a bérbeadó köteles a lakást a bérlő használatába adni, a bérlő pedig a lakás használatáért, továbbá a szerződés keretében a bérbeadó által nyújtott szolgáltatásért lakbért fizetni.
(3) A lakásbérleti jog a lakásra és a lakáshoz tartozó helyiségekre terjed ki.
(4) A fizetendő lakbérben a szerződés megkötésekor kell megállapodni. Ha a lakbér mértékét jogszabály állapítja meg, a szerződés akkor is létrejön, ha a felek a fizetendő lakbérben nem állapodtak meg.
(5) Az önkormányzat, illetőleg az állam tulajdonában lévő lakásra vonatkozó szerződést írásba kell foglalni.

6. § (1) Ha a lakbér mértékét jogszabály határozza meg és a felek a szerződés megkötésekor a fizetendő lakbérben nem állapodtak meg, a bérbeadó köteles a lakbér összegét a beköltözést követő nyolc napon belül a bérlővel írásban közölni. Ha a bérlő a lakbér összegét, a közlés kézhezvételétől számított nyolc napon belül írásban nem kifogásolja, a közölt bért köteles fizetni.
(2) Ha a felek a lakbérben vagy a lakbér módosításában nem tudnak megegyezni, annak megállapítását a bíróságtól kérhetik. A bíróság jogerős határozatáig a lakásért a korábban fizetett, ennek hiányában a bérbeadó által közölt lakbért kell fizetni.

12. § (1) A bérlő a lakbért a szerződésben meghatározott összegben és időpontban köteles a bérbeadó részére megfizetni. Ha a felek a lakbérfizetés időpontjában nem állapodtak meg, a bérlő a lakbért havonta előre egy összegben, legkésőbb a hónap 15. napjáig köteles megfizetni.
(2) A bérlő és a vele együttlakó személyek a lakást rendeltetésszerűen, a szerződésnek megfelelően használhatják.
(3) A bérlőt és a vele együttlakó személyeket - a többi bérlő jogainak és érdekeinek sérelme nélkül - megilleti a közös használatra szolgáló helyiségek és területek használatának a joga.
34. § (1) Az önkormányzati lakások lakbérének mértékét és az önkormányzati lakbértámogatást önkormányzati rendelet állapítja meg.
(2) A lakbér mértékét a lakás alapvető jellemzői, így különösen: a lakás komfortfokozata, alapterülete, minősége, a lakóépület állapota és településen, illetőleg a lakóépületen belüli fekvése, továbbá a szerződés keretében a bérbeadó által nyújtott szolgáltatás figyelembevételével kell meghatározni.
(3) Az önkormányzati lakbértámogatás mértékét és feltételeit a bérlők vagyoni, jövedelmi, szociális és egyéb körülményeihez igazodóan kell megállapítani.
(4) Önkormányzati rendelet határozza meg az önkormányzati lakbértámogatásra való jogosultság megállapításának eljárási rendjét és a lakbértámogatás folyósításának módját.

4. A közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról szóló 1977. évi I. tv:

Tv. 2. § A közérdekű bejelentéseket, javaslatokat és panaszokat e törvény szerint kötelesek elintézni:
a) az állami szervek, vállalatok, intézetek, intézmények,
b) a szövetkezetek és azok érdekképviseleti szervei (a továbbiakban: szövetkezetek),
c) az egyesületek,
d) a kisiparosok és magánkereskedők érdekképviseleti, illetőleg felügyeleti szervei,
e) egyéb, hatóságilag engedélyezett tevékenységet folytató személyek felügyeleti szervei.

Tv. 17. § (1) A panasz olyan kérelem, amely egyéni jogsérelem vagy érdeksérelem megszüntetésére irányul és elintézése nem tartozik más, jogilag szabályozott - így különösen bírósági, államigazgatási, munkaügyi (szövetkezeti) döntőbizottsági - eljárásra.
(2) A panasz benyújtására és elintézésére e törvény II. fejezetében meghatározott rendelkezések - a következő eltérésekkel - irányadók.

Tv. 18. § (1) Ha a panasz valamely szerv tevékenysége (mulasztása) ellen irányul, a panaszt az érintett szerv vezetője vizsgálja meg és intézi el.
(2) A szerv vezetőjének vagy más eljáró dolgozójának magatartása ellen irányuló panaszt a közvetlen felettes intézi el.
(3) Ha a panasztevő az intézkedést nem tartja kielégítőnek, kérelmére a panaszt - felülvizsgálat keretében - a felettes szerv intézi el. A felettes szerv intézkedése ellen további panasznak nincs helye.
(4) A kisiparos, illetőleg a magánkereskedő elleni panaszt az érdekképviseleti, illetőleg a felügyeleti szerv intézi el.
(5) Az egyéb, hatóságilag engedélyezett tevékenységet folytató személy elleni panaszt a felügyeleti szerv intézi el.

Tv. 19. § (1) A panaszt a lehető legrövidebb idő alatt, de legkésőbb a benyújtástól számított harminc napon belül el kell intézni.
(2) Az eljáró szerv vezetője az (1) bekezdés szerinti határidőt - indokolt esetben - egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről a panasztevőt értesíteni kell.
(3) A panasz elintézéséről a felettes szervet nem kell tájékoztatni.

Tv. 20. § Ha a panasz alapos
a) szerv tevékenysége vagy mulasztása által okozott - más eljárásban nem orvosolható - sérelem esetén az intézkedés hatálytalanításáról (megváltoztatásáról), illetőleg a mulasztás pótlásáról kell gondoskodni;
b) a szerv vezetőjének, más eljáró dolgozójának magatartása ellen irányuló panasz alapján - a munkaviszony, illetőleg a szövetkezeti vagy más tagsági viszony keretében rendelkezésre álló eszközök alkalmazásával - intézkedni kell, hogy a kifogásolt magatartás ne forduljon többé elő, és hogy indokolt esetben az eljáró személyt felelősségre vonják.

A vizsgálat megállapításai:

Panaszosok az V. kerületi Önkormányzat lakbérek mértékére és a lakbértámogatásra vonatkozó rendelete szerint lakbértámogatásra voltak jogosultak, amit részükre az önkormányzat meg is állapított. Az erről szóló határozatot azonban késedelmesen kézbesítették a Lipótvárosi Vagyonkezelő Rt. felé, így az nem tudta a támogatás forint összegét megállapítani, és ezt a Díjbeszedő Rt-nak bejelenteni. Panaszosok több ízben is kérték az önkormányzat mielőbbi intézkedését, ami azonban elmaradt, így panaszosok több mint egy félévig továbbra is a teljes lakbért fizették. Panaszosok nyolc hónap elteltével fordultak Hivatalomhoz, a túlfizetés csak ezt követően került jóváírásra. Az önkormányzat, illetve a Díjbeszedő Rt. ismertetett eljárása a jogállamiság elvével és az Alkotmány 64. §-ában deklarált panaszjoggal összefüggésben visszásságot okozott. 

Ajánlás:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 21 §-a alapján, bár az alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság orvoslásra került

- felhívom a polgármester és a vezérigazgató figyelmét a  bejelentésekről és panaszokról szóló 1977. évi I. tv. 19. §-ában meghatározott ügyintézési határidőre, és kérem a jövőben ennek betartását.

Budapest, 1999. április 16.

Gönczöl Katalin