OBH 2297/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss László

Az eljárás megindítása:
	A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert sérelmesnek tartotta, hogy magánokirathamisítás miatt tett feljelentése ügyében a rendőrség nem tett meg mindent a tényállás alapos és hiánytalan tisztázása, az elkövető felderítése érdekében. A bejelentés alapján  az 1993. évi LIX. tv. 16. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében.

Érintett alkotmányos jog:
Jogállamisághoz, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek.) 

Alkalmazott jogszabályok:
1978. évi IV. törvény a Büntető Törvénykönyvről
276. § Aki jog vagy kötelezettség létezésének, megváltozásának vagy megszűnésének bizonyítására hamis, hamisított vagy valótlan tartalmú magánokiratot használ, vétséget követ el és egy évig terjedő szabadságvesztéssel, közérdekű munkával vagy pénzbüntetéssel büntetendő.
1952. évi III. törvény a polgári perrendtartásról
196. § (1) A magánokirat az ellenkező bebizonyításáig teljes bizonyítékul szolgál arra, hogy kiállítója az abban foglalt nyilatkozatot megtette, illetőleg elfogadta, vagy magára kötelezőnek ismerte el, feltéve, hogy az alábbi feltételek valamelyike fennáll:
a) a kiállító az okiratot sajátkezűleg írta és aláírta;
1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról
4. § (3) A hatóságok tartoznak az eljárás résztvevőit jogaikról tájékoztatni és kötelességeikre figyelmeztetni.
5. § (1) A hatóságok feladata, hogy az eljárás minden szakaszában a tényállást alaposan és hiánytalanul tisztázzák, a valóságnak megfelelően állapítsák meg, a terhelő és mentő, valamint a büntetőjogi felelősséget súlyosító és enyhítő körülményeket egyaránt figyelembe vegyék. Fel kell deríteni azokat az okokat és körülményeket is, amelyek a bűncselekmény elkövetését közvetlenül lehetővé tették.
53. § (1) Sértett az, akinek jogát vagy jogos érdekét a bűncselekmény sértette vagy veszélyeztette.
(2) A sértett
a) a nyomozás során e törvényben meghatározott esetekben, a bírósági eljárásban – ha e törvény másként nem rendelkezik – bármely eljárási cselekménynél jelen lehet,
b) az őt érintő iratokat a nyomozás befejezését követően megtekintheti,
c) az eljárás minden szakaszában indítványokat és észrevételeket tehet, a hatóságtól büntetőeljárási jogairól és kötelezettségeiről felvilágosítást kérhet,
59. § (1) A bizonyítás azokra a tényekre terjed ki, amelyek a büntető törvények és az eljárási jogszabályok alkalmazása szempontjából jelentősek.
61. § (1) A bizonyítás eszközei különösen a tanúvallomás, a szakvélemény, a tárgyi bizonyítási eszköz, az okirat, a szemle, a helyszínelés, a bizonyítási kísérlet, a felismerésre bemutatás és a terhelt vallomása.
(3) A bizonyítás eszközeinek nincs előre meghatározott bizonyító ereje.
(4) A kétséget kizáróan nem bizonyított tényt a terhelt terhére értékelni nem lehet.
68. § (1) Ha a bizonyítandó tény megállapításához vagy megítéléséhez különleges szakértelem szükséges, szakértőt kell igénybe venni.
77. § (1) Ha az eljáró szakértőtől kért felvilágosítás vagy a szakvélemény kiegészítése nem vezetett eredményre, vagy egyéb okból szükséges, kérelemre vagy hivatalból más szakértőt kell kirendelni.
A büntetőeljárási szabályok nem zárják ki, hogy az eljárásban résztvevő személyek magánszemélyektől, vagy akár intézményektől ugyanarra, vagy más bizonyítandó tényre szakvéleményt szerezzenek be. Ebben az esetben a véleményt adó nem szakértőként, véleménye pedig nem szakvéleményként, hanem okiratként szerepel az ügyben. Ugyanakkor viszont ilyen előzmények, illetve körülmények szükségessé tehetik az alapszakvélemény és az utóbb beszerzett vélemény közötti különbségre figyelemmel más szakértő kirendelését.
82. § (1) Tárgyi bizonyítási eszköz minden olyan dolog, amely a bizonyítandó tény bizonyítására alkalmas, így különösen az, amely a bűncselekmény elkövetésének nyomait hordozza, vagy a bűncselekmény elkövetése útján jött létre, amelyet a bűncselekmény elkövetéséhez eszközül használtak, vagy amelyre a bűncselekményt elkövették.
(2) E törvény alkalmazásában tárgyi bizonyítási eszköz a bizonyításra alkalmas irat, valamint minden olyan tárgy is, amely általában műszaki vagy vegyi úton adatokat rögzít (fénykép, film-, hangfelvétel stb.).
83. § (1) Valamilyen tény vagy körülmény igazolására kiállított irat (okirat) bizonyítási eszköz, ha a bizonyítandó tény bizonyítására alkalmas.
101. § (1) A hatóság lefoglalja azt a dolgot, amely
a) tárgyi bizonyítási eszköz,
148. § (1) Akinek a hatóság határozata, intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása a jogait vagy érdekeit sérti, emiatt panasszal élhet.
(2) Nincs helye panasznak a feljelentés kiegészítése során végzett eljárási cselekmények, a nyomozás elrendelése, a vádemelés, továbbá a bizonyítás körébe tartozó nyomozási cselekmények elrendelése és sorrendje miatt.
(3) A hatóság határozata vagy intézkedése elleni panasznak – ha e törvény kivételt nem tesz – nincs halasztó hatálya. Kivételesen indokolt esetben a hatóság a határozat vagy az intézkedés végrehajtását a panasz elbírálásáig felfüggesztheti.
(4) A panaszt a határozat közlésétől, illetőleg az intézkedésnek vagy az intézkedés elmulasztásának a panaszra jogosult tudomására jutásától számított nyolc napon belül lehet a hatóságnál megtenni.
(5) Ha a hatóság a panasznak nem ad helyt, az iratokat huszonnégy órán belül a panasz elbírálására jogosult ügyésznek, illetőleg a felettes ügyésznek köteles nyilatkozatával együtt megküldeni. Az ügyész, illetőleg a felettes ügyész a panaszt nyolc napon belül elbírálja.
(6) A panaszt akkor is el lehet utasítani, ha elkésett, vagy nem jogosulttól származik.
(7) A panasz elbírálásáról a panasztevőt – határozat hatályon kívül helyezése, illetőleg megváltoztatása esetén pedig azokat is, akikkel a határozatot közölték – értesíteni kell.
(8) A panasz elbírálásából ki van zárva az, aki a panaszra okot adó határozatot hozta vagy jóváhagyta, illetőleg az intézkedést tette vagy elmulasztotta.
40/1987. sz. BM utasítás a bűnügyek rendőrségi nyomozásáról
21. A nyomozó szerv szakmai irányítását - szakmai feladatainak megfelelően - a felettes rendőri szerv nyomozó szerve útján látja el. A helyi nyomozó szervek szakmai irányításáért a területi nyomozó szervek felelősek. A területi nyomozó szervek szakmai irányítását a központi nyomozó szervek végzik.
22. A szakmai irányítást végző nyomozó szerv feladata, hogy hatáskörének és illetékességének megfelelően
a) ellenőrizze a nyomozó szervek tevékenységének törvényességét, szakszerűségét és időszerűségét,
23. A szakmai irányítást végző nyomozó szerv tagja a 22. pontban meghatározott feladatok ellátása érdekében köteles
a) a nyomozó szerv által teljesített nyomozások törvényességét és szakszerűségét egyedi ügyekben és a nyomozó hatóság tevékenységének egészét illetően ellenőrizni,
b) a nyomozó szerv vezetőjét az észlelt hibák, fogyatékosságok és törvénysértések megszüntetésére felhívni, illetve ezekről a nyomozó hatóság vezetőjét tájékoztatni,
c) a nyomozó hatóság tagja vagy vezetője, illetve a nyomozó szerv büntető vagy fegyelmi felelősségének kivizsgálását kezdeményezni,
d) a nyomozó szerv vezetőjének munkáját jogi, kriminalisztikai útmutatásokkal segíteni,

Megállapított tényállás:
	A panaszos lakástelefonját 1996. szeptember 27-én a MATÁV Rt. kikapcsolta. Reklamációjára szeptember 30-án helyreállították a telefonvonalat, kérésére közölték vele, hogy a kikapcsolásra az aláírásával ellátott, postai levelezőlapon	érkezett felmondás alapján került sor. A MATÁV Rt. üzletszabályzata szerint az előfizető indoklás nélkül, a területi ügyfélszolgálati irodához eljuttatott írásbeli kérelemmel - 15 napos felmondási idővel - felmondhatja a szerződést. Személyazonosságát csak akkor kell igazolnia, ha a belépési díj esetleges visszautalásáról, illetve a felmondás elfogadásáról szóló értesítést nem az állomás üzemelési helyére kéri.
	A panaszos 1996. szeptember 1-én feljelentést tett a Kecskeméti Rendőrkapitányságon, feljelentésében lehetséges elkövetőként a vele haragos viszonyban lévő sógornőjét, annak leányát és barátját jelölte meg. A feljelentőt a hamis vád következményeire figyelmeztették. A rendőrség magánokirat-hamisítás vétsége miatt 4336/1996.bü. számon elrendelte a nyomozást, kihallgatta a feljelentett személyeket, írásmintát vett tőlük és a sértettől, majd írásszakértőt rendelt ki a levelezőlapon lévő kézírás eredetének megállapítására.
	Az írásszakértő véleménye szerint a levelezőlapot a feljelentő írta, ezért a nyomozást a Be. 139. § (1) bekezdése alapján megszüntették, egyúttal az iratokat a hamis vád alapos gyanúja miatti eljárás megfontolása végett a Bács-Kiskun Megyei Főügyészség Nyomozó Hivatalának megküldték. A rendőrség nem vette figyelembe, hogy a panaszosnak nem állt érdekében saját telefonjának kikapcsoltatása és amikor tudomására jutott, azonnal intézkedett a visszakapcsolásról. A feljelentőnek a nyomozás megszüntetése elleni panaszát és más szakértő kirendelésére irányuló kérelmét a Kecskeméti Városi Ügyészség elutasította, mert álláspontjuk szerint az igazságügyi szakértői vélemény alkalmas volt arra, hogy azt az eljáró hatóság a döntésének meghozatalakor alapul vegye. 

A vizsgálat megállapításai:
	A panaszos beadványa, az ahhoz mellékelt iratok és a Kecskeméti Városi Rendőrkapitányság vezetőjétől bekért nyomozati iratok alapján a vizsgálat a következőket állapította meg:
	A megküldött nyomozati iratok szerint a rendőrség a sértettet és a feljelentett három személyt tanúként kihallgatta, valamennyiüktől írásmintát vett és szakértőt rendelt ki a MATÁV Rt.-től beszerzett eredeti levelezőlapon lévő kézírás vizsgálatára. Egyéb nyomozati cselekmény a megküldött iratokból nem tűnik ki. 
	Az iratok vizsgálata során több pontatlanság és ellentmondás állapítható meg a nyomozás menetében: 
- A szakértő kirendeléséről szóló, 1996. október 4-én kelt határozat felsorolja a szakértő rendelkezésére bocsátott iratokat, a felsorolás 3. pontjában: a MATÁV-hoz küldött levelezőlapot eredetben, a 4. pontjában: a sértett és a feljelentett személyek (név szerinti felsorolásban) írásmintáit. Ezzel szemben a kihallgatási jegyzőkönyvek szerint a tanúkihallgatásokra és az írásminták felvételére a sértett esetében október 7-én, a feljelentett személyek esetében október 21-én és 22-én került sor.
- A sértettel haragos viszonyban lévő sógornő kihallgatásáról egy polgári alkalmazott hitelesítésével ellátott másolat található az iratok között, amelyen a tanú aláírása nem szerepel. A vallomás szerint a tanú vállalja az írásminta megadását, de kijelenti, hogy bal kézzel nem tud írni, mert le van bénulva. Állítását orvosi igazolás nem támasztotta alá.
- A panaszos, beadványa szerint október 7-én 13.00 órakor a vizsgáló szóbeli idézésére jelent meg a kapitányságon vallomástételre, illetve az írásminta elkészítésére. Megérkezésekor közölték vele, hogy a vizsgálónak sürgősen el kellett mennie, így a panaszfelvevő közalkalmazott és egy másik - általa nem ismert - nő vette fel az írásmintát. Később az öccsétől megtudta, hogy a vizsgáló ebben az időben volt a sógornőjénél. Az iratok között a látogatásról, vagy annak céljáról nincs feljegyzés. A tanúkihallgatási jegyzőkönyvben a hatóság képviselőjeként a vizsgáló szerepelt.
- A szakértő kirendeléséről szóló határozatban a MATÁV-hoz küldött levelezőlap feladási idejét 1996. szeptember 15-ében jelölték meg. Ténylegesen - amint az iratok között lévő fénymásolaton is látható és a szakértő is megállapítja - a feladás dátuma a postabélyegző szerint szeptember 25. 
- A rendőrség október 31-i dátummal keltezett levélben kérte a MATÁV-tól a levelezőlap megküldését, az 1994. évi IV. tv. 68. §-ra hivatkozással. A jogszabály a Magyar Nemzeti Bankról szóló 1991. évi LX. tv. módosításáról szól. A dátum ellentétes a szakértő kirendeléséről szóló határozat - előzőekben már jelzett - dátumával.
- A levelezőlapot, mint tárgyi bizonyítási eszközt, a Be. 101. § (1) bekezdés a) pontja alapján határozattal le kellett volna foglalni vagy a lefoglalás tényét a vétségi eljárás szabályai szerint jelentésben rögzíteni. Az iratok között ennek nincs nyoma.
- A nyomozás során a feljelentett személyek tanúként lettek kihallgatva, gyanúsításukra nem került sor, ennek ellenére a megszüntető határozat rendelkező része és indoklása úgy szól, hogy "a bűncselekményt nem a gyanúsítottak követték el". A nyomozás megszüntetése a Be. 139. § (1) bekezdés a) pont második fordulata alapján történt. A nyomozás során felvett jegyzőkönyvekben, a szakértőt kirendelő határozatban, illetve a szakértői véleményben ismeretlen tettes ellen elrendelt nyomozásról van szó, erre tekintettel a megszüntetést a 139. § (1) bekezdés b) pontjára kellett volna alapozni. 
- Az írásszakértői vélemény keltezése: 1996. november 31. A hónap utolsó napja november 30. szombat volt. A nyomozás megszüntetéséről szóló határozat kelte: december 2. hétfő. A szakvélemény eljuttatása ennyi idő alatt, a Kiskunfélegyházán lakó szakértőtől a Kecskeméti Rendőrkapitányságra csak személyes kézbesítéssel történhetett.
	A hatóság döntését megalapozó szakértői vélemény értékelésére az országgyűlési biztosnak nincs hatásköre. Az országgyűlési biztos nem értékelheti a nyomozás során felmerült bizonyítékokat, illetve a bizonyítási eljárást. A felsorolt pontatlanságok és ellentmondások ugyanakkor kétségessé teszik a hatóság eljárásának alaposságát és a tényállás hiánytalan tisztázását. Az eljárási szabályok megsértése a jogalkalmazás hitelességét veszélyezteti, még abban az esetben is, amikor az eljárás eredménye egyébként nem lenne kifogásolható. Az eljárás felületessége sértette a panaszos érdekeit is, tekintve, hogy a megszüntetés alapján a rendőrség a hamis vád elkövetésének alapos gyanúját is megállapította. Az Ügyészségi Nyomozó Hivatal Ny.70/1997. számú eljárását vádjavaslattal fejezte be, de a Városi Ügyészség az ügyet bizonyítottság hiányában megszüntette.
	A nyomozás során elkövetett hibák sértették a büntetőeljárás alapelveit és szabályait, ezáltal a panaszosnak a jogállamisághoz és a jogbiztonsághoz fűződő alkotmányos jogát.
	Ajánlás:
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján ajánlom a Bács-Kiskun Megyei Rendőr-főkapitánynak, hogy szakmai irányítást végző nyomozó szervei útján - a bűnügyek rendőrségi nyomozásáról szóló 40/1987. sz. BM Utasításban meghatározott feladatok keretében - gondoskodjék a Kecskeméti Rendőrkapitányság által folytatott nyomozások törvényességének és szakszerűségének ellenőrzéséről, az észlelt hibák, fogyatékosságok és törvénysértések megszüntetéséről. 

Budapest, 1998. április

Dr. Polt Péter