OBH 2149/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Szabó Zoltán

Az eljárás megindítása

A panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, amelyben az ismeretlen tettes ellen foglalkozás körében elkövetett veszélyeztetés vétségének alapos gyanúja miatt a Tatabányai Rendőrkapitányságon folytatott nyomozást megszüntető határozatot sérelmezi.

Tekintettel arra, hogy az adott esetben felmerült az Alkotmány 2. §. (1) bekezdésében meghatározott jogbiztonság sérelmének gyanúja, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. §. (1) bekezdése alapján vizsgálatot rendeltem el.

A megállapított tényállás

A panaszost két alkalommal, legutóbb 1995. szeptember 19-én a tatabányai Szent Borbála Kórházban gerincsérvvel műtötték, melynek következtében jobb lába béna maradt. Orvosi műhibára gyanakodva foglalkozás körében elkövetett veszélyeztetés vétségének alapos gyanúja miatt feljelentést tett a Tatabányai Városi Rendőrkapitányságon. Az ügyben kirendelt Igazságügyi Orvostani Intézet orvosszakértőinek véleményére alapozva - miszerint orvosi mulasztás, szabálysértés nem történt - a nyomozást 1996. november 11-én megszüntették. A határozat ellen bejelentett panaszt a Tatabányai Városi Ügyészség elutasította arra hivatkozással, hogy a bizonyítékként beszerzett szakértői véleményen alapuló hatósági határozat megalapozott és törvényes volt.

Az ügy jogszabályi háttere

1949. évi XX. tv. a Magyar Köztársaság Alkotmánya 2. §. (1) bekezdése: 

"A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam."

A Büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.)

A vizsgálat megállapításai

Az Obtv. 1. §-a értelmében az országgyűlési biztosnak az a feladata, hogy a tudomására jutott alkotmányos visszásságot kivizsgálja és kiküszöbölésük érdekében intézkedést kezdeményezzen.

A 16. §. (1) bekezdése szerint akkor járhat el, ha megállapítja, hogy a hatóságok intézkedése vagy az intézkedés elmulasztása az állampolgároknak  - alkotmányos jogaik gyakorlásával összefüggésben - visszásságot okozott. 

A panaszos feljelentése alapján a nyomozást folytató rendőrség, végső soron a nyomozás - a panaszos véleménye szerint indokolatlan - megszüntetését kifogásolja. 

A nyomozóhatóságok esetleges mulasztásai kétségtelenül alkalmasak alkotmányos visszásság okozására. 

Tekintettel arra, hogy a Büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény (Be.) 5. §. (1) bekezdése értelmében a büntetőügyekben eljáró hatóságok feladata a tényállás alapos és hiánytalan tisztázása, az országgyűlési biztos pedig nem büntetőügyben eljáró hatóság, ezért nincs lehetőségem sem a hozott határozatok ténybeli alapjának vizsgálatára, sem a bizonyítékoknak - különösen az igazságügyi szakértői vélemények - a nyomozóhatóságok helyett történő mérlegelésére, feltéve, ha a mérlegelési jogkör alkotmányos kereteit nem lépik túl. Jelen esetben pedig erre nem került sor.

A vizsgálat során megállapítottam, hogy a rendőrhatóság és a nyomozás felett törvényességi felügyeletet gyakorló ügyészség eljárásával alkotmányos jogsérelmet nem idézett elő, erről az Obtv. 19. §. (1) bekezdése szerint a panaszost e jelentés megküldésével értesítem.

Budapest, 1997. 

Dr.  Polt Péter