OBH 1829/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Mizerák Judit

A vizsgálat megindítása

A panaszos beadványában a tatabányai Árpádházi Szent Margit Katolikus Általános Iskolának gyermeke ügyében folytatott eljárását sérelmezte.

Az ügyben a vizsgálatot 1997. május 2-án megindítottam.

Az érintett alkotmányos jogok

Az országgyűlési biztos eljárása során a következő alkotmányos jogokat vizsgálta az üggyel kapcsolatban:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmányának (a továbbiakban: Alkotmány) 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

2. Az Alkotmány 57. § (5) bekezdése szerint a Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.

A vizsgálat megállapításai

A panaszos  gyermeke az 1995/96. tanév végi bizonyítványában elégtelen osztályzatot kapott történelem tantárgyból. A tanuló 1996. augusztus 30-án javítóvizsgát tett, amelynek során ismételten elégtelen osztályzatot kapott.

A nevelési-oktatási intézmények működéséről 11/1994. (VI. 8.) MKM rendelet (a továbbiakban: Rendelet)  21. § (7) bekezdése szerint ha a tanuló a tanév végén elégtelen osztályzatot kapott, javítóvizsgát tehet. A panaszos által rendelkezésemre bocsátott dokumentumokból megállapítható, hogy az iskola igazgatója lehetőséget adott a tanulónak a javítóvizsgán való részvételre.

A Rendelet 22. §-ának (3) bekezdése rögzíti:  A tanuló – kiskorú tanuló esetén a szülő aláírásával – a bizonyítvány átvételét követő tizenöt napon belül kérheti, hogy javítóvizsgát független vizsgabizottság előtt tehessen. Az iskola a kérelmet hét napon belül továbbítja a vizsgáztatásra kijelölt intézménynek.

A gyermeki, tanulói és szülői jogok védelme érdekében a közoktatásról szóló, 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Köot.) Kö tv. általánossá teszi a jogorvoslati eljárás indítás jogát az óvodai, iskolai, kollégiumi ügyekben. Kizárólagosan a magatartás és a szorgalom, valamint a tanulmányi követelmények teljesítésére vonatkozó értékelés tekintetében zárja ki ezt a lehetőséget. 

A tanuló, illetőleg a szülő azonban e körben is vitathatja az osztályozás eljárási kérdéseinek a jogszerűségét. Az eljárás indításának joga nyitva áll jogszabálysértésre és egyéni jog- és érdeksérelemre történő hivatkozással is.

A Köot. 80. § (1) bekezdése előírja, hogy a nem helyi önkormányzatok által fenntartott nevelési-oktatási intézmények fenntartói felett a székhely szerint illetékes jegyző törvényességi ellenőrzést gyakorol. Ennek pontos kereteit is meghatározza a törvény, mert csupán azt engedi vizsgálni, hogy a nevelési-oktatási intézmény működtetése megfelel-e az alapító okiratban, illetőleg a működéshez szükséges engedélyben foglaltaknak. Mindezek okán az ügy kapcsán csak és kizárólag az egyháznak - mint fenntartónak - az eljárását vonhattam vizsgálat alá. 

Az Obtv. 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

Figyelembe véve, hogy az iskola igazgatójához a panaszos, gyermeke független vizsgabizottság  előtti javítóvizsgára bocsátása iránti határozott kérelmet nem nyújtott be, és az  általa átadott dokumentumok alapján a lefolyt javítóvizsga jogszerűségét sem áll módomban megkérdőjelezni, hivatkozva továbbá arra, hogy a Székesfehérvári Egyházmegyei Hatóság a hozzá benyújtott panaszt kivizsgálta, valamint arra a körülményre, hogy az országgyűlési biztosnak nincs módja és lehetősége bizonyítási eszközöket beszerezni, amennyiben azok a jelen esetben is szereplő kérdésre vonatkoznak, az ügyben tartalmilag azokra a bizonyítékokra kellett hagyatkoznom, amelyeket a panaszos benyújtott. A formai és tartalmi vizsgálat így alkotmányos visszásság megállapítását nem tette lehetővé.

Budapest, 1998. április

Gönczöl Katalin