OBH 1545/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó
I. Az ellenőrzés alapja: 

1. Jogszabályi alap:

a/. A szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól szóló 6/1996. (VII. 12.) IM. rendelet 7. §-nak b. pontja:

"A fogvatartott a fogvatartásával kapcsolatos ügyében - 6. §-ban foglalt jogorvoslati lehetőségek mellett - közvetlenül fordulhat (...) a fogvatartás alatt gyakorolható állampolgári jogainak sérelme esetén az állampolgári jogok országgyűlési biztosához..."

b/. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. § (1) bekezdése:

" Az országgyűlési biztos a jogerősen befejezett ügyekre vonatkozóan jogosult bármely hatóság ellenőrzésére, ennek során - külön törvény eltérő rendelkezése hiányában - a hatóság helyiségeibe beléphet."

c/. Az 1993. évi LIX. törvény 16. §-ának (2) bekezdése:

"Az országgyűlési biztos az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság megszűntetése érdekében (...) hivatalból is eljárhat."

2. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett panaszok:

Az OBH 600-23/96; 6860/96; 7723/96; 7729/96; 7730/96; 7735/96; számon nyilvántartott panaszok a fogvatartás körülményeivel kapcsolatban. ( A Szegedi Fegyház és Börtönből érkező többi panasz vizsgálatának eredményéről külön jelentés készül.)

II. Az ellenőrzés célja

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett panaszok, a hatályos jogszabályok alapján annak megállapítása, hogy a fogvatartottak állampolgári jogai megfelelően érvényesülnek-e.

III. Az ellenőrzés módszere

1. Helyszíni vizsgálat keretében a fogvatartás körülményeinek ellenőrzése.
2. A Büntetésvégrehajtási Intézet Igazgatójának személyes meghallgatása.
3. Beszélgetés néhány fogvatartottal, és tájékoztatás kérés a büntetés-végrehajtási őröktől, valamint a büntetés-végrehajtási intézet orvosától.
IV. Érintett alkotmányos jogok

1. A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2. §
(1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

2. A Magyar Köztársaság Alkotmányának 7. § (1) bekezdése:
A Magyar Köztársaság jogrendszere elfogadja a nemzetközi jog általános elismert szabályait, biztosítja továbbá a vállalt nemzetközi jogi kötelezettségek és a belső jog összhangját.

3. Az Alkotmány 8. §. 
(1) A Magyar Köztársaság elismeri az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége. 
(2) A Magyar Köztársaságban az alapvető jogokra és kötelezettségekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg, alapvető jog tényleges tartalmát azonban nem korlátozhatja.

4. Az Alkotmány 54. §. 
(1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.
(2) Senkit nem lehet kínzásnak, kegyetlen, embertelen, megalázó elbánásnak vagy büntetésnek alávetni, és különösen tilos emberen a hozzájárulása nélkül orvosi vagy tudományos kísérletet végezni.

5. Az Alkotmány 59. §
(1) A Magyar Köztársaságban mindenkit megillet a jó hírnévhez, a magánlakás sérthetetlenségéhez, valamint a magántitok és a személyes adatok védelméhez való jog.

6. Az Alkotmány 60. § .
(1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a gondolat, lelkiismeret és vallás szabadságra.

7. Az Alkotmány 70/A. §.
(1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti.

8. Az Alkotmány 70/D. §.
(1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
V. Ratifikált Nemzetközi Egyezményekben biztosított jogok

1. A Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya:

7. cikk: " Senkit sem lehet kínzásnak, kegyetlen, embertelen, megalázó elbánásnak vagy büntetésnek alávetni. Különösen tilos bárkit szabad hozzájárulása nélkül orvosi vagy tudományos kísérletnek alávetni."

10. cikk: 1./" A szabadságuktól megfosztott személyekkel emberségesen és az emberi személyiség vele született méltóságának tiszteletben tartásával kell bánni.
2.a/ A vádlottakat, amennyiben nem állnak fenn kivételes körülmények, el kell különíteni az elítéltektől és olyan külön elbánásban kell részesíteni őket, amely megfelel annak a helyzetnek, hogy nincsenek elítélve.
2. b/ A fiatalkorú vádlottakat a felnőttektől el kell különíteni, és ügyükben a lehető legrövidebb időn belül dönteni kell.
3. A büntetés-végrehajtási rendszerben olyan bánásmódot kell alkalmazni, melynek alapvető célja az elítéltek megjavítása, és a társadalomba való beillesztésük elősegítése."

2. Az 1993. évi XXXI. törvény az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló, Rómában, 1950. nov. 4-én kelt Egyezmény kihirdetéséről

8. cikk: 1. " Mindenkinek joga van arra, hogy magán- és családi életét, lakását és levelezését tiszteletben tartsák.
2. E jog gyakorlásába a hatóság csak a törvényben meghatározott, olyan esetekben avatkozhat be, amikor az egy demokratikus társadalomban a nemzetbiztonság, a közbiztonság vagy az ország gazdasági jóléte érdekében, zavargás vagy bűncselekmény megelőzése, a közegészség vagy az erkölcsök védelme, avagy mások jogainak és szabadságainak védelme érdekében szükséges."

3. 1988. évi 3. tvr. a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni nemzetközi egyezmény kihirdetéséről

10. cikk: 1. " Minden részes állam gondoskodni köteles arról, hogy a kínzás tilalma teljes mértékben szerepeljen a polgári vagy katonai jogalkalmazó személyek, az orvosi kar, a közhivatalnokok és minden más olyan személy számára szánt oktatási és tájékoztató anyagokban, akinek bármilyen módon közük lehet bármely letartóztatott, őrizetben lévő vagy börtönbüntetését töltő személy őrizetéhez, kihallgatásához vagy a vele való bánásmódhoz.
2. Minden részes államnak fel kell vennie a kínzás tilalmát a felsorolt személyek kötelezettségeit és hatáskörét szabályozó rendelkezésekbe és utasításokba."

16. cikk: 1. " Minden szerződő álam kötelezi magát arra, hogy joghatósági területén megtilt minden olyan egyéb cselekményt, amely kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetést vagy bánásmódot képez, ... és ha e cselekményeket közfunkciót ellátó személy vagy hivatalos minőségben eljáró bármely más személy vagy ilyen személy kifejezett vagy hallgatólagos ösztönzésére vagy ennek hozzájárulásával eljáró személy követi el."
VI. Alkalmazott jogszabályok

Az alkalmazott jogszabályok kivonatos közlését a melléklet tartalmazza.

VII. A vizsgálat megállapításai:

A Szegedi Fegyházat és Börtönt 1885-ben alapították. Magyarország legmodernebb börtöne, amely 550 személy befogadására alkalmas. A börtön a körülményekhez képest jól felszerelt,   ellátottsága, közművesítettsége, tisztasága megfelelő. A büntetésvégrehajtási feladatok ellátása szervezetten történik, aminek köszönhetően az elmúlt 8-10 évben a Börtönben rendkívüli esemény nem volt. Jelenleg 750 fogvatartott tartózkodik a Szegedi Büntetésvégrehajtási Intézetben. 

A fogvatartás biztonsága megfelelő, bár a különböző fokozatok és biztonsági csoportok elkülönítése nem teljesen megoldott. A belső biztonság jelenlegi állapotához azonban az is hozzátartozik, hogy ebben az évben tíz esetben volt verekedés, valamint egy előzetes letartóztatásban lévő fiatalkorút fajtalanságra kényszerítettek. Ezek következményeként két esetben alkalmaztak kényszerintézkedést. Ezeket az eseményeket tekintve ajánlást nem teszünk, de felhívjuk a Büntetésvégrehajtási Intézet Igazgatójának figyelmét a megelőző intézkedések megerősítésének szükségességére. A fogvatartottak elmondása szerint az is előfordul, hogy egymás vagyontárgyait ellopják (pl.: konzervet, befőttet). Ez utóbbi megakadályozása azonban szinte lehetetlen.  A Bv. biztonságtechnikai felszereltsége kiváló, az őrzés feltételei megfelelőek, szökés az elmúlt években nem volt. Az őrzés ezen  feltételeinek biztosítása, szinten tartása a jövőre nézve is fontos, hiszen a Büntetésvégrehajtási Intézet körülményei, a súlyos bűncselekmények miatt elítéltek nagy száma, a város központjában való elhelyezkedés ezt nyomatékosan indokolttá teszi.

A börtön személyzete 350 fős. A személyzet 40%-ának a fizetése a létminimum alatt van, ezért körükben nagy a korrupció veszélye. Az alacsony fizetés miatt a személyzet jelentős része arra kényszerül, hogy  másodállást vállaljon. Ebben a vonatkozásban figyelmeztetés értékű az, hogy évközben informális totójátékot számoltak fel, ami szintén korrupciós veszélyt hordoz magában.
Az intézetnek 8 milliós adóssága van.

A Büntetésvégrehajtási Intézetben lévő elítéltek közül 167 az életfogytig tartó szabadságvesztésre ítéltek száma. Az intézet előbbi specialitásából adódóan a Szegedi Büntetésvégrehajtási Intézetben fokozott szerepet kap annak biztosítása, hogy a fogvatartás körülményei és a büntetőrendszabályok ne súlyosbítsák a szabadságvesztésben már önmagában meglévő szenvedést, kivéve azokat az eseteket, amikor az elkülönítés vagy a fegyelem fenntartása szükségessé teszi azt.
 
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett panaszokban a fogvatartottak sérelmezték a börtön és fegyház fokozatba tartozó elítéltek megfelelő elkülönítésének hiányát. A helyszíni vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az intézeten  belül a börtön és a fegyház fokozatú elítéltek nincsenek teljesen elkülönítve egymástól, ugyanakkor a gyógyító-nevelő csoport szintén a fegyház fokozattal együtt került elhelyezésre. Az átmeneti csoportban elhelyezett elítéltek társadalomba való visszailleszkedését elősegítő Átmeneti Intézet 1996. augusztusában anyagi és technikai okok miatt bezárt. Ez a körülmény nehezíti a szabadságvesztésből a társadalomba visszatérő fogvatartottak reszocializációját.
A reszocializáció segítése a jelenlegi körülmények között a Büntetésvégrehajtási Intézet feladata is, ezért szükséges ennek érdekében amennyire lehet elősegítő intézkedéseket tenni.

A panaszokban a börtön fokozatú elítéltek sérelmezték, hogy szombaton és vasárnap délután 14 órától zárva vannak a zárkák. A szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól szóló 6/1996. ( VII. 12.) IM rendelet 41. §-nak (5) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a börtön illetve a fogház fokozatú elítélteknél a zárka ajtaját a reggeli létszámellenőrzéstől az esti létszámellenőrzésig nyitva kell tartani. A fentiekben idézett IM rendelet egyik rendelkezése sem differenciálja a zárkák nyitvatartásának időtartamát a hétköznap és a heti pihenőnap, munkaszüneti nap alapján. Az ilyen irányú intézkedés ellentétes a vonatkozó jogszabállyal, ezért sérti a jogállamiság elvét.

A vizsgálat során megtekintett zárkák 8 személyesek voltak. A zárkák alapterülete kb. 16 m2, amelyben 8 személyre biztosítva volt mindaz a berendezési, ill. felszerelési tárgy, amit a 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet 3. számú melléklete előír. A zárkában a WC függönnyel van elválasztva. A fenti IM rendelet 137. § (1) bekezdésében előírt fejenkénti 6 köbméter légtér és 3 m2-es mozgástér a jelenlegi körülmények között nincs biztosítva a fogvatartottak számára.

A fogvatartottak a személyes meghallgatás során panaszt tettek az élelem mennyiségére, higiénés minőségére, valamint a diétás élelmezés hiányára. Elmondásuk szerint gyakran előfordul, hogy csótányt találnak az élelemben. Az élelem egészségügyi követelményeknek való nem megfelelése alkotmányos visszásságot idéz elő, veszélyezteti a lehető legmagasabb testi egészséghez való jogot, aminek biztosítása a fogvatartó alapvető kötelessége.

Az  egészségügyi ellátás biztosítására a Bv -ben külön kórházi részleg is működik. Az egészségügyi szolgálat keretében három alapellátást nyújtó orvos, egy fogorvos és 10 ápoló gondoskodik a fogvatartottakról és a Büntetésvégrehajtási Intézet személyzetéről. 

A fogvatartottak a befogadáskor és évente egyszer egészségügyi szűrővizsgálaton esnek keresztül. A szűrővizsgálat során betegnek talált fogvatartottak egészségügyi állapotát havonta egyszer ellenőrzik. Az eltávozásra engedett elítélteket azonban visszatéréskor nem szűrik.

A Bv. -ben gyógyító-nevelő csoport is van. A gyógyító-nevelő csoport léte ellenére az intézetenk nincs állandó, főállású pszichiátere. A gyógyító-nevelő csoportban látogatásunkkor 38 fő volt. A gyógyító-nevelő csoportba utalt elítéltek szükség esetén  való elválasztása egymástól egyszemélyes zárkák hiányában nem megoldott. Az egyszemélyes zárkák hiánya a gyógyító nevelő csoport esetében alkotmányos visszásságot idéz elő: sérti a lehető legmagasabb lelki és testi egészséghez, valamint az emberi méltósághoz való jogot.

Az egyik orvos ATI szakvizsgával rendelkezik, így kisebb műtétek elvégzése a Büntetésvégrehajtási Intézeten belül is lehetséges. Azokat, akiknek az egészségügyi ellátása a Büntetésvégrehajtási Intézeten  belül nem biztosítható a városi kórházba vagy Tökölre szállítják.
A kórházi részleg 42 férőhelyes, látogatásunkkor 30 fekvőbeteg volt. A kórtermek tiszták; 1-2, ill. 4-5 ágyasak. A megtekintett kórtermek mindegyike rendelkezett a minimálisan előírt berendezési tárgyakkal. A beteg fogvatartottak a velük folytatott  beszélgetés során elmondták, hogy gyógyszereiket nem kapják rendesen, a heti gyógyszeradag helyett csak 3-4 napi adagot kapnak. A megfelelő gyószerellátás hiánya sérti az Alkotmány 70/D. § -át és ezáltal alkotmányos visszásságot okoz.

A sportolási lehetőségekkel kapcsolatban a fogvatartottak elmondták, hogy nagyon korlátozottak a lehetőségek, külön felügyelet hiányában csak két-három hetente biztosított számukra a sportolás. Ezenkívül a napi egy órás szabadlevegőn való séta is gyakran elmarad. A sportolási lehetőség hiánya, a napi séta elmaradása veszélyezteti a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogot.

Az elítéltek munkáltatási lehetőségei  szerények. Az elítéltek közül 160-at az Alföldi Bútorgyártó Kft. foglalkoztat. Ezenkívül lehetőségük van még, egyéb élelmiszercsomagolásos munkák elvégzésére. Az elítéltek foglalkoztatása körében az intézetben alapfokú oktatás, gimnáziumi előkészítés és 60 fős szakirányú képzés folyik, melynek keretében  villanyszerelő, hegesztő és könnyűgépkezelő szakképesítést kaphatnak az elítéltek.

A Büntetésvégrehajtási Intézet könyvtára jól felszerelt, idén 60.000. Ft-ot fordítottak a könyvtár bővítésére. A beiratkozott fogvatartottak száma 370 fő. A zárkába vihető könyvek számát nem korlátozzák. A könyvtári munkákat 8 társadalmi munkás elítélt segítségével látják el. A fogvatartottak 61 féle újságot rendelhetnek meg. A Szegedi Bv -nek saját újsága is van, ami havi rendszerességgel 400 példányban jelenik meg. Az intézetben olvasó, színjátszó és képzőművészeti szakkörök működnek.

A Bv. 6 egyházzal áll kapcsolatban. Vallási rendezvényeket vasárnaponként tartanak a kultúrteremben.

A fogvatartottak havonta egy alkalommal fogadhatnak látogatót. Vizsgálatunkkor éppen folyamatban volt a beszélők fülkés rendszerűvé való átalakítása. Az elítéltek számára a telefonbeszélgetés hetente egy alkalommal biztosított. 

A Szegedi Bv Szervezeti és Működési Szabályzatának áttanulmányozása során megállapítottam, hogy a Szabályzat külső szervekkel való kapcsolattartásra és a személyzetre vonatkozó része elavult. A SZMSZ  nem tartalmazza az Emberi Jogok Európai Konvenciója személyzet általi megismerésének kötelezettségét; a kínzás, kegyetlen, embertelen, megalázó büntetések vagy bánásmódok tilalmát, valamint az elítéltek által tett panaszok megválaszolásának határidejét.

A vizsgálat során meghallgatott fogvatartottak elmondták, hogy nem tájékoztatják őket jogaikról, panasz-előterjesztési lehetőségeikről ill. ennek módjáról.
 
A Szegedi Büntetésvégrehajtási Intézetnek az  előzetesen letartóztatottak és a nem jogerősen elítéltek valamint a jogerősen elítéltek részére szóló házirendje nem tartalmazza a 6/1996. IM rendelet 34.§ (2) bekezdésében  meghatározott minimális tartalmi elemeket; nem ismerteti a panaszok, kérelmek, bejelentések ill. egyéb jogorvoslatok előterjesztésének rendjét; a szükségleti cikkek vásárlásának idejét, módját, valamint az elítéltek tartózkodására szolgáló helyiségek használatának rendjét. A házirend meghatározza a fogvatartottak azon magatartásait ill. cselekményeit, melyek fenyítést vonhatnak maguk után, azt azonban, hogy a fenyítés milyen szankciókból áll nem említi.

Az intézetnek nincs külön házirendje ill. napirendje a börtönfokozatú és a fegyházfokozatú elítéltek, valamint a gyógyító-nevelő csoport számára, ami sérti az Alkotmány 2. § -ban meghatározott jogállamiság elvét .

VIII. Ajánlás  

A vizsgálat megállapításai alapján, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § -ra tekintettel a Büntetésvégrehajtási Intézet Igazgatójának a következő ajánlásokat teszem:

1. Felhívom, hogy intézkedjen a börtön fokozatú elítéltek zárkájának a heti pihenő- és munkaszüneti napon is a reggeltől estig való nyitvatartása iránt.

2. Felhívom, hogy tegyen meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy a gyógyító-nevelő csoport a fegyház ill. a börtön fokozattól elkülönítve kerüljön elhelyezésre. Javaslom továbbá, hogy  egyszemélyes zárkák kialakítása érdekében is tegyen intézkedéseket.

3. Felkérem, hogy fordítson fokozottabb figyelmet az élelem higiénés állapotára, valamint arra, hogy annak mennyisége megfeleljen az ottani differenciálás szerint, a 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet 7. számú mellékletében meghatározott normáknak.

4. Felhívom, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket a gyógyszerellátás megfelelő biztosítása érdekében.

5. Felkérem, hogy tegyen intézkedéseket a sportolási lehetőségek bővítésére, valamint a napi 1 órás séta tényleges biztosítása érdekében.

6. Felkérem, hogy tegyen intézkedéseket az eltávozásról visszatérő fogvatartottak szűrése érdekében.

7. Felkérem, hogy a vizsgálat megállapításai című fejezetben meghatározottak szerint módosítsa az intézet SZMSZ -ét.

8. Felkérem, hogy készítsen külön házi- ill. napirendet a börtönfokozatú, a fegyházfokozatú elítéltek és a gyógyító-nevelő csoport számára. Javaslom továbbá, hogy a házirendek tartalmát a 6/1996. (VII.12) IM rendelet 34. § (2) bekezdésének megfelelően határozza meg. 

9. Felhívom, hogy a személyzet helyzetének javítása érdekében tegyen intézkedéseket. Vizsgálja felül a jelenlegi lehetőségeket az alkalmazás kedvezőbb körülményeinek kialakítása érdekében.

Budapest, 1996. január 8. 

dr. Polt Péter