OBH 1476/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss László

Az eljárás megindítása:
A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert férje ellen tett feljelentései ügyében a VI-VII. kerületi Rendőrkapitányság intézkedéseiről tájékoztatást nem kapott. Sérelmezte továbbá, hogy lakcímét férje bejelentése alapján 1994-ben a VI. kerületi Polgármesteri Hivatal fiktívvé nyilvánította. A bejelentés alapján  az 1993. évi LIX. tv. 16. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében.

Érintett alkotmányos jog:
Jogállamisághoz, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek.) 

Alkalmazott jogszabályok:
1994. évi XXXIV. törvény a Rendőrségről
13. § (1) A rendőr jogkörében eljárva köteles intézkedni vagy intézkedést kezdeményezni, ha olyan tényt vagy körülményt észlel, illetőleg hoznak tudomására, amely rendőri beavatkozást igényel. Ez a kötelezettség a rendőrt halaszthatatlan esetben szolgálaton kívül is terheli, feltéve, hogy az intézkedés szükségességének időpontjában intézkedésre alkalmas állapotban van.
(2) A rendőr köteles a törvény rendelkezésének megfelelően, részrehajlás nélkül intézkedni.

1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról
2. § A büntetőügyekben eljáró hatóságok az e törvényben megállapított feltételek fennállása esetén kötelesek a büntetőeljárást lefolytatni.
4. § (3) A hatóságok tartoznak az eljárás résztvevőit jogaikról tájékoztatni és kötelességeikre figyelmeztetni.
5. § (1) A hatóságok feladata, hogy az eljárás minden szakaszában a tényállást alaposan és hiánytalanul tisztázzák, a valóságnak megfelelően állapítsák meg, a terhelő és mentő, valamint a büntetőjogi felelősséget súlyosító és enyhítő körülményeket egyaránt figyelembe vegyék. Fel kell deríteni azokat az okokat és körülményeket is, amelyek a bűncselekmény elkövetését közvetlenül lehetővé tették.
53. § (1) Sértett az, akinek jogát vagy jogos érdekét a bűncselekmény sértette vagy veszélyeztette.
(2) A sértett
a) a nyomozás során e törvényben meghatározott esetekben, a bírósági eljárásban – ha e törvény másként nem rendelkezik – bármely eljárási cselekménynél jelen lehet,
b) az őt érintő iratokat a nyomozás befejezését követően megtekintheti,
c) az eljárás minden szakaszában indítványokat és észrevételeket tehet, a hatóságtól büntetőeljárási jogairól és kötelezettségeiről felvilágosítást kérhet,
d) a tárgyaláson a kihallgatottakhoz kérdés feltételét indítványozhatja és felszólalhat.

55. § (1) Magánfél az a sértett, aki a büntetőeljárásban polgári jogi igényt érvényesít.
(2) A magánfél a terhelttel szemben azt a polgári jogi igényt érvényesítheti, amely a bűncselekmény vagy a bíróság által elbírált szabálysértés folytán keletkezett.
125. § (1) A feljelentést a nyomozó hatóságnál kell írásban vagy szóban megtenni. A feljelentést más hatóság is elfogadhatja, de köteles azt a büntető ügyekben eljáró hatóságnak megküldeni. A szóban tett feljelentést jegyzőkönyvbe kell foglalni.
(2) Ha a feljelentést nem a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező nyomozó hatóságnál tették, a feljelentést az eljárásra jogosult hatósághoz kell áttenni. A halaszthatatlan nyomozási cselekményeket azonban a nyomozó hatóság hatáskör és illetékesség hiányában is köteles elvégezni.
126. § (1) A feljelentés beérkezésétől számított három napon belül a nyomozás megtagadásáról vagy elrendeléséről kell határozni. Ha a feljelentés alapján ebben nem lehet megnyugtatóan állást foglalni, tizenöt napon belül a feljelentés kiegészítésének van helye. Ezt a határidőt a nyomozó hatóság vezetője indokolt esetben tizenöt nappal, ha pedig vizsgálatot kell tartani, további harminc nappal meghosszabbíthatja.
137. § (3) A nyomozást fel lehet függeszteni, ha
b) a gyanúsított elmeállapotának megfigyelése szükséges;
138. § (2) A határozatot közölni kell a gyanúsítottal, a feljelentővel és a sértettel.

1992. évi LXVI. törvény a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról 
A lakcím bejelentése és nyilvántartása
26. § (1) A Magyar Köztársaság területén élő, e törvény hatálya alá tartozó polgár [4. § (1) bekezdés] köteles beköltözés vagy kiköltözés után három munkanapon belül lakóhelyének, illetve tartózkodási helyének címét a települési önkormányzat jegyzőjének nyilvántartásba vétel céljából bejelenteni (a továbbiakban együtt: lakcímbejelentés).
(4) A lakcímbejelentés ténye önmagában a lakás használatához fűződő, valamint egyéb vagyoni jogot nem keletkeztet és nem szüntet meg.
34. § Az e törvény alapján lefolytatott eljárásra, a hatósági nyilvántartás vezetésére, valamint a hatósági bizonyítvány és igazolvány kiadására az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1981. évi I. törvénnyel módosított 1957. évi IV. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.

146/1993. (X. 26.) Korm. rendelet a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény végrehajtásáról
34. § (3) Ha a jegyző a bejelentkezés elfogadása után állapítja meg, hogy a bejelentett lakcím nem valós, a lakcímet a nyilvántartásban "fiktív" jelzéssel szerepelteti mindaddig, amíg a polgár valós lakcímét be nem jelenti.
35. § (3) Ha a polgár okirattal igazolja, hogy a lakásába bejelentkezett személy ténylegesen nem lakik ott, a jegyző a 34. § (3) bekezdés szerint jár el.

40/1987. sz. BM utasítás a bűnügyek rendőrségi nyomozásáról
21. A nyomozó szerv szakmai irányítását - szakmai feladatainak megfelelően - a felettes rendőri szerv nyomozó szerve útján látja el. A helyi nyomozó szervek szakmai irányításáért a területi nyomozó szervek felelősek. A területi nyomozó szervek szakmai irányítását a központi nyomozó szervek végzik.
22. A szakmai irányítást végző nyomozó szerv feladata, hogy hatáskörének és illetékességének megfelelően
a) ellenőrizze a nyomozó szervek tevékenységének törvényességét, szakszerűségét és időszerűségét,
23. A szakmai irányítást végző nyomozó szerv tagja a 22. pontban meghatározott feladatok ellátása érdekében köteles
a) a nyomozó szerv által teljesített nyomozások törvényességét és szakszerűségét egyedi ügyekben és a nyomozó hatóság tevékenységének egészét illetően ellenőrizni,
b) a nyomozó szerv vezetőjét az észlelt hibák, fogyatékosságok és törvénysértések megszüntetésére felhívni, illetve ezekről a nyomozó hatóság vezetőjét tájékoztatni,
c) a nyomozó hatóság tagja vagy vezetője, illetve a nyomozó szerv büntető vagy fegyelmi felelősségének kivizsgálását kezdeményezni,
d) a nyomozó szerv vezetőjének munkáját jogi, kriminalisztikai útmutatásokkal segíteni,
 
Megállapított tényállás:
	A panaszos 1993 nyara óta különváltan él a férjétől. 1995-ben az adóhivataltól visszaigényelt és részére visszaküldött pénzösszeget férje hamis meghatalmazással felvette, ezért csalás és magánokirat hamisítás miatt 1995. szeptember 26-án feljelentést tett ellene a BRFK VI-VII. kerületi Rendőrkapitányságon. A 147-5418/95. bü. számon elrendelt nyomozást 1996. július 26-án - mivel a rendelkezésre álló adatok alapján nem volt megállapítható a bűncselekmény elkövetése - megszüntették. A megszüntető határozat ellen benyújtott panasznak az ügyészség helyt adott és megállapította, hogy a nyomozás során a tényállást nem tisztázták, illetve több nyomozati cselekményt nem végeztek el, ezért a nyomozás tovább folytatását rendelte el. A nyomozás a panaszos meghallgatásának időpontjában - 1997. március hónapban - még folyamatban volt.
	A panaszos férje 1997.  január 8-án, a Nagymező utcában megrongálta a panaszos gépkocsiját, letörte a visszapillantó tükröket, antennát, ablaktörlő lapátokat és dísztárcsákat, kivette minden kerékből a szelepeket és elvette az indítókulcsot. A gépkocsit tréleren kellett elszállíttatni a helyszínről. A kihívott rendőrök nem intézkedtek, arra hivatkozva, hogy házastársak közötti konfliktusba nem avatkoznak be. A panaszos válóperes ügyvédjének hívására később a helyszínre érkező rendőrök már segítettek, autómentőt hívtak, annak érkezését megvárták és intézkedésükről feljegyzést ígértek. Ezt a panaszos nem kapta meg. Feljelentése alapján a VI-VII. kerületi Rendőrkapitányság 147-344/1997. bü. számon nyomozást rendelt el 1997. január 17-én rongálás vétsége miatt.
	A panaszos sérelmezte azt is, hogy 1994. június 29-én a VI. kerületi Polgármesteri Hivatal Anyakönyvi és Népességnyilvántartási Irodája arról értesítette, hogy lakcímét fiktívként tartják nyilván, mivel lakcímbejelentése nem felel meg a tényleges helyzetnek. A panaszos, gyermekeivel együtt ebben az időben, saját nyilatkozata szerint már kb. egy éve jelenlegi lakcímén, Ercsiben, a szüleinél lakott. A Polgármesteri Hivatal intézkedése jogszerű volt, ezért a vizsgálat ezzel a kérdéssel nem foglalkozott.
	A panaszos beadványában kifogásolta, hogy házassági bontópere vontatottan halad, férje magatartása miatt az első tárgyalást nem tudták megtartani. Jogerős végzés hiányában az építkezéséhez nem tud szociálpolitikai kedvezményt igénybevenni. Az országgyűlési biztos hatásköre a bíróságokra nem terjed ki, ezért a panasznak ezt a részét nem vizsgáltam.

A vizsgálat megállapításai:
	A panaszos beadványa, szóbeli meghallgatása és a Budapesti Rendőr-főkapitányság vezetőjétől beszerzett iratok alapján a vizsgálat a következőket állapította meg:
	A panaszos első - magánokirat-hamisítás és csalás miatt tett - feljelentése ügyében a VI-VII. kerületi Rendőrkapitányság a nyomozást befejezte és az iratokat 1997. október 17-én vádemelési javaslattal a VI-VII. kerületi Ügyészségnek megküldte. A BRFK Hivatala vezetőjének tájékoztatása szerint a nyomozás elhúzódását az ügy előadójának, valamint a kapitányság Vizsgálati Alosztályának nagyfokú leterheltsége és az állományon belüli komoly fluktuáció okozta. A kapitányság vezetője intézkedett az ügy előadójának - a mulasztás mértéke szerinti - felelősségrevonására.
	A rongálás miatt tett feljelentés ügyében a nyomozást 1997. március 13-án felfüggesztették, mert az ekkor még folyamatban lévő másik büntetőeljárásban elrendelték a gyanúsított igazságügyi elmeszakértői vizsgálatát. A nyomozás felfüggesztéséről szóló határozatot a sértett részére nem kézbesítették. A szakértői vizsgálatra 1997. szeptember 17-én és 18-án került sor, a szakértői vélemény szeptember 22-i dátummal készült el. A budapesti rendőr-főkapitány tájékoztatást adott arról, hogy "az ügymenet elhúzódása miatt a még szükséges nyomozási cselekmények elvégzésére és az eljárás soronkívüli lezárására, valamint az érintett előadókkal szemben a fegyelmi felelősségrevonásra a kerületi kapitányság vezetője intézkedett." A kapitányság fegyelmi előadójának tájékoztatása szerint az ügyben eljáró két nyomozó figyelmeztetésben részesült.
	A beszerzett adatok alapján a vizsgálat megállapította, hogy a VI-VII. kerületi Rendőrkapitányság Bűnügyi Osztályának munkatársai mindkét ügyben követtek el eljárási hibákat. A 147-5418/95. bü. számú ügy hiányosságaira utalt az Ügyészség pótnyomozást elrendelő határozata, de indokolatlan volt ebben az egyszerű megítélésű ügyben a nyomozás két évig tartó elhúzódása is. A 147-344/1997. bü. sz. ügyben a feljelentést csak a panaszos ügyvédjének fellépésére vették fel a kapitányságon, a rongálás helyszínére hívott rendőrök - akiknek kilétére a panaszos pontosabb adatokat nem tudott szolgáltatni - nem intézkedtek és később a panaszost nem értesítették a nyomozás felfüggesztéséről. 
	A megállapított mulasztások sértették a büntetőeljárás alapelveit, a sértett eljárási jogait és ezáltal a jogállamisághoz és a jogbiztonsághoz fűződő alkotmányos jogát.
	Ajánlás:
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján ajánlom a Budapesti Rendőr-főkapitánynak, hogy szakmai irányítást végző nyomozó szervei útján - a bűnügyek rendőrségi nyomozásáról szóló 40/1987. sz. BM Utasításban meghatározott feladatok keretében - gondoskodjék a VI-VII. kerületi Rendőrkapitányság által folytatott nyomozások törvényességének és szakszerűségének ellenőrzéséről, az észlelt hibák, fogyatékosságok és törvénysértések megszüntetéséről. 	

Budapest, 1998. április

Dr. Polt Péter