OBH 1317/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző : Ludányiné Dr. Sasadi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása

	Budapesti panaszos sérelmezte, hogy a Fővárosi Vízművek nem járult hozzá az egyéni fogyasztást mérő óra felszereléséhez. A beszerelés és hitelesítés egyik feltétele, hogy a bekötési vízórára szerződött fél járuljon hozzá az egyéni óra felszereléséhez. A bekötési vízórára szerződött fél azonban 20 éve elhalálozott és a Vízmű nem fogadta el az örököse  által adott hozzájárulást.
	A beadvány tartalmára figyelemmel vizsgálatot rendeltem el, a jogbiztonság és a tulajdonjog alkotmányos elvével összefüggésben.

A megállapított tényállás

	Megkeresésemre a Fővárosi Vízművek úgy nyilatkozott, hogy nem értesült arról, hogy akivel  a bekötési vízórára kötött szerződést, már 20 éve halott. Akkor tudnak  csak az ügyben intézkedést tenni, ha az óra átírását kérik az új tulajdonosok (feltehetően az örökösök). Mivel az átírást nem kérték, hiányzik a bekötési vízórára szerződött fél hozzájáruló nyilatkozata. A Kormányrendelet szerint az egyéni mérőóra felszerelésének egyik feltétele a bekötési vízórára szerződött fél írásbeli  hozzájáruló nyilatkozata. Ily módon a Fővárosi Vízművek jogszerűen nem kötött az  egyéni vízóra felszerelésére szerződést a panaszossal, ezért nem is végezte el a mérőeszköz hitelesítését. A Vízmű tájékoztatása szerint tisztázatlan ki a vízdíjfizető. A probléma csak akkor oldódik meg, ha valaki vállalja ezt a jogviszonyt, azaz a korábban szerződött fél helyébe lép.

Az ügy jogszabály háttere

1959. évi IV. törvény
a Polgári Törvénykönyvről

2. A közüzemi szerződés
387. § Közüzemi szerződés alapján a szolgáltató köteles meghatározott időponttól a fogyasztó számára folyamatosan és biztonságosan a fogyasztó igénye szerint meghatározott közüzemi szolgáltatást – így különösen gázt, villamos energiát és vizet – nyújtani, a fogyasztó pedig köteles időszakonként díjat fizetni.
388. § (1) Jogszabály kimondhatja, hogy a szerződés a szolgáltatás igénybevételével jön létre.
(2) A szolgáltató a szerződés megkötését csak jogszabályban meghatározott esetekben tagadhatja meg, illetőleg a szerződés tartalmát csak jogszabályban meghatározott feltételektől teheti függővé.
(3) A szolgáltató a fogyasztóval szemben a teljesítést csak jogszabályban meghatározott esetekben szüneteltetheti, illetőleg korlátozhatja.
(4) A szolgáltató a szerződést csak a jogszabályban meghatározott feltételek esetén mondhatja fel.

1991. évi XLV. törvény
a mérésügyről

Joghatással járó mérés és eszközei
Tv. 6. § (1) Joghatással jár a mérés, ha annak eredménye az állampolgárok és/vagy jogi személyek jogát vagy jogi érdekeit érinti, különösen, ha a mérési eredményt mennyiség és/vagy minőség tanúsítására – a szolgáltatás és ellenszolgáltatás mértékének megállapítására – vagy hatósági ellenőrzésre és bizonyításra használják fel; továbbá az élet- és egészségvédelem, a környezetvédelem és a vagyonvédelem területén.
(2) Joghatással járó mérést a mérési feladat elvégzésére alkalmas hiteles mérőeszközzel vagy használati etalonnal ellenőrzött mérőeszközzel kell végezni.
(3) Hiteles az a mérőeszköz
a) amelyet a mérésügyi szervek hitelesítettek,
b) amelynek külföldi hitelesítését az OMH első belföldi hitelesítésként elismerte.

1995. évi LVII. törvény
a vízgazdálkodásról

Víziközművekkel végzett közüzemi tevékenység
13. § (1) A víziközművek működtetése során végzett vízellátás, szennyvízelvezetés, -elhelyezés és -tisztítás, valamint egyesített rendszer esetén a csapadékvíz-elvezetés közüzemi tevékenység. A víziközművek működtetőit a közüzemi tevékenység keretében az ivóvízellátás és a szennyvízelvezetés szolgáltatására szerződéskötési kötelezettség terheli.
(2) Az (1) bekezdésben említett közüzemi tevékenységre a Polgári Törvénykönyvnek a szerződésre vonatkozó általános szabályait és a közüzemi szerződésre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3) A közüzemi tevékenységgel nyújtott szolgáltatásért díjat kell fizetni. A díjfizetés elmulasztása miatt a vízellátást a közüzem korlátozhatja – termelési célú vízfelhasználásnál szüneteltetheti – azonban a létfenntartási ivó- és közegészségügyi, katasztrófa-elhárítási vízigények kielégítéséhez szükséges vizet ebben az esetben is szolgáltatni kell.
(4) A közüzemi szolgáltatás minőségi követelményeit, a feleket szerződés alapján megillető alapvető jogokat és kötelezettségeket – ideértve a szerződéskötési kötelezettség korlátozásának feltételeit is – a Kormány rendeletben állapítja meg.

59/1991. (XI. 19.) AB határozat

Az Alkotmány 9. §-a rögzíti, hogy Magyarország gazdasága olyan piacgazdaság, amelyben a köztulajdon és a magántulajdon egyenjogú és egyenlő védelemben részesül. A Magyar Köztársaság elismeri és támogatja a vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát.

17/1992. (III. 30.) AB határozat

Az Alkotmány és az alkotmányos jogrendszer megfelelő védelemben részesíti az Alkotmányban meg nem jelenő, egyéb nevesített jogokat is. A vagyoni jogok alkotmányos védelme az Alkotmánynak a tulajdonjogot oltalmazó rendelkezéseiből [Alkotmány 9. § (1) bekezdés, 13. § (1) bekezdés] következik.
.

38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet
a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről

3. § (1) A szolgáltatásra, illetőleg a szolgáltató részére végzett víz és szennyvíz átadás-átvételre a fogyasztónak a szolgáltatóval, illetőleg az átadónak az átvevővel szerződést kell kötnie, amely tartalmazza:
a) a szerződő felek nevét, címét;
b) a szerződés tárgyának fontosabb műszaki jellemzőit, a mennyiségi és minőségi adatokat;
c) a szerződés időbeli hatályát, a szolgáltatás, illetőleg a víz- és szennyvízátadás megkezdésének időpontját;
d) a teljesítés helyét;
e) az ellenérték megállapításának, ezen belül a számlázásnak a mérőeszköz-hitelesítésének, -leolvasásnak és a számlakiegyenlítésnek a módját;
f) a szerződésszegés következményeit;
g) a fogyasztó, illetőleg az átvevő személyében bekövetkezett változás bejelentési kötelezettségét a szolgáltató, illetőleg átadó részére;
h) egyéb, a szerződő felek által lényegesnek tartott feltételeket.

Az érintett Alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
9. § (1) Magyarország gazdasága olyan piacgazdaság, amelyben a köztulajdon és a magántulajdon egyenjogú és egyenlő védelemben részesül.

A vizsgálat megállapításai

	A panaszos beadványa szerint a Fővárosi Vízművek Rt.  munkatársai előtt már 1995 -ben ismertté vált, hogy a bekötési vízórára szerződött fél 20 éve elhalálozott. A Fővárosi Vízmű Rt. tájékoztatása szerint csak  megkeresésünk során értesültek arról, hogy a szerződött fél elhalálozott. A bekötési vízórára kötött szolgáltatási szerződés emiatt nem létezik, ugyanis hiányzik a szerződést megkötő egyik  jogalany.
	 A  38/1995. (IV.5.) Kormányrendelet 3.§ (1) bekezdése előírja, hogy a vezetékes ivóvíz és szennyvíz elvezetésre a közüzemi szolgáltatónak szerződést kell kötnie. A szerződés tartalmát is meghatározza a hivatkozott Kormányrendelet. Mivel a jogalany halálát, azaz a változást nem jelentették be, vagyis nem tettek eleget bejelentési kötelezettségüknek, a Fővárosi Vízművek Rt-nak joga lett volna előzetes felszólítás után a korábbi szerződést  megszűntnek tekinteni, amennyiben a jogutód, a felhívása ellenére sem tesz eleget szerződéskötési kötelezettségének. A szerződés  hiánya miatt a szolgáltató nem kötelezett az ivóvíz szolgáltatására, illetőleg a szennyvíz elvezetésére.		
	. A tájékoztatási kötelezettség két oldalú, a szolgáltatónak a jogszabályok előírásait kellően  nem ismerő állampolgárok figyelmét fel kell hívnia jogaira és kötelezettségeire, különösen, ha a jogalany  elhalálozása miatt új szerződés megkötése vált szükségessé. Jelen helyzetben a szerződött fél,  jogalany elhalálozásával a szerződés nem létezik. A  közüzemi szerződés a szolgáltató és a fogyasztó között jön létre. A szerződött fél elhalálozása miatt azonban  hiányzik a fogyasztói oldal,  tehát jelenleg nincs érvényes szerződése a lakóközösségnek.
	A Fővárosi Vízmű Rt. vezérigazgatójának tájékoztatása szerint keresik az örököst ( örökösöket ), hogy a panaszos sérelmét rendezzék. Az örökös(ök) nyilatkozata pótolja a szükséges hozzájárulást és a Vízmű a bekötési vízórára a szerződést meg tudja kötni.
	A Fővárosi Vízművek tájékoztatása szerint a bekövetkezett eseményekről önhibáján kívül nem volt tudomása, ezért keveredett vitába a panaszossal. Ennek alapján eljárásával alkotmányos visszásságot nem okozott.
	
	Figyelemmel arra, hogy a Fővárosi Vízmű Rt. a megkeresésem után a közüzemi szerződés megkötése érdekében az intézkedést már megtette, további intézkedés nem szükséges. 

Budapest, 1998. július 20.

Dr. Polt Péter