OBH 1279/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss László

Az eljárás megindulása:
	A Pesti Riport 1997. január 9-én megjelent  "Segítség? Majd ha robbant ..." c. cikke szerint ismeretlen személy egy robbantással fenyegető levelet dobott be egy budapesti lakásba. A lakás tulajdonosa a levelet bevitte a X. kerületi Rendőrkapitányságra, ahol feljelentést kívánt tenni, de az ügyeletes tiszt nem vett fel jegyzőkönyvet, hanem illetékesség hiányára hivatkozva a gyáli kapitányságra küldte a panaszost. A gyáli kapitányság szintén elzárkózott a feljelentés felvételétől, amelyet végül egy harmadik rendőri szervnél sikerült megtenni.
	A cikk alapján az  1993. évi LIX. tv. 16. § (2) bekezdésére tekintettel, hivatalból vizsgálatot rendeltem el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében.

Érintett alkotmányos jog:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek. )

Alkalmazott jogszabályok:
1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról
125. § (1) A feljelentést a nyomozó hatóságnál kell írásban vagy szóban megtenni. A feljelentést más hatóság is elfogadhatja, de köteles azt a büntető ügyekben eljáró hatóságnak megküldeni. A szóban tett feljelentést jegyzőkönyvbe kell foglalni.
(2) Ha a feljelentést nem a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező nyomozó hatóságnál tették, a feljelentést az eljárásra jogosult hatósághoz kell áttenni. A halaszthatatlan nyomozási cselekményeket azonban a nyomozó hatóság hatáskör és illetékesség hiányában is köteles elvégezni.

40/1987. sz. BM utasítás a bűnügyek rendőrségi nyomozásáról
391. A feljelentőt, bejelentőt hatáskör vagy illetékesség hiánya miatt nem lehet más nyomozó hatósághoz irányítani.

1996. évi XLIII. törvény a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
119. § (1) Fegyelemsértést követ el, és fegyelmi eljárás keretében felelősségre kell vonni a hivatásos állomány tagját, ha a szolgálati viszonnyal kapcsolatos kötelezettségét vétkesen megszegi.
122. § Elévülés miatt nem indítható fegyelmi eljárás, ha
a) a fegyelemsértés elkövetése óta 1 év, a szabálysértés elkövetése óta 6 hónap, vagy
b) az állományilletékes parancsnoknak a fegyelemsértésről való tudomásszerzésétől számított 3 hónap
eltelt.
128. § (1) Az állományilletékes parancsnok 8 munkanapon belül elrendeli a fegyelmi eljárást, ha a tudomására jutott tények fegyelemsértés alapos gyanúját alapozzák meg.
(2) A fegyelmi eljárást határozattal kell elrendelni; ennek egy példányát az eljárás alá vont személynek kézbesíteni kell. A határozatnak tartalmaznia kell az eljárás alapjául szolgáló tényeket, körülményeket, a kivizsgálással megbízott személy nevét vagy – bonyolultabb ügyben – bizottságot (a továbbiakban együtt: vizsgáló) és az eljárás befejezésének határidejét.
 (3) A fegyelmi eljárást 30 napon belül be kell fejezni. E határidőt az eljárás elrendelője egy alkalommal – legfeljebb 30 nappal – meghosszabbíthatja.
131. § (1) A fegyelmi eljárást fel kell függeszteni, ha az eljárás alá vont személy tartós távolléte, illetve egészségi állapota miatt védekezését előterjeszteni nem tudja, eljárási jogait nem gyakorolhatja. A fegyelmi eljárást a távolléte, illetve akadályoztatása időtartamára kell felfüggeszteni. Ha azonban előreláthatólag szolgálati viszony megszüntetése vagy lefokozás fenyítés kiszabása szükséges, a fegyelmi eljárást folytatni lehet.
(3) A fegyelmi eljárás felfüggesztésének ideje nem számít be a fegyelmi eljárás lefolytatására nyitva álló időtartamba és az elévülési időbe.
140. § (1) A fegyelmi eljárást meg kell szüntetni, ha
a) a magatartás fegyelemsértést vagy szabálysértést nem valósított meg,
b) az eljárás alá vont személy vétkessége nem állapítható meg,
c) a fegyelemsértést nem az eljárás alá vont személy követte el,
d) az ügyet más eljárásban már elbírálták,
e) az eljárás alá vont személy meghalt, vagy – a szabálysértés esetét kivéve – szolgálati viszonya megszűnt,
f) a cselekmény elévült.

Megállapított tényállás:
	A cikkben szereplő K. J.-né 1996. december 16-án a délelőtti órákban felkereste a X. kerületi Rendőrkapitányság ügyeletét, ahol ismeretlen tettes ellen feljelentést kívánt tenni. Azért fordult a rendőrséghez, mert lakásának postaládájába egy fenyegető tartalmú cédulát dobtak, amely szerint a Gyálon lévő italboltját a karácsonyi ünnepek alatt felrobbantják. Az ügyeletes tiszt a panaszt nem vette fel, a panaszost illetékességből a Gyáli Rendőrkapitányságra irányította, de a panaszfelvételt ott is elutasították.	
	K. J.-né a feljelentés felvételének megtagadása miatt 1997. január 8-án panaszt tett a X. kerületi Rendőrkapitányság vezetőjénél, aki 1997. január 13-án kelt 150-Fe-3/97. sz. határozatával fegyelmi vizsgálatot rendelt el - hanyag munkavégzés fegyelemsértés alapos gyanúja miatt - az ügyeletes tiszt ellen.
	A január 9-én megjelent újságcikk alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosa 1997. február 12-én kérte fel az ORFK Bűnügyi Főigazgatóját vizsgálat tartására. A Bűnügyi Főigazgató válaszában közölte, hogy a vizsgálat megállapításai szerint az ügyeletes tiszt a panaszost kikérdezte, majd - miután meggyőződött arról, hogy az ügyben azonnalos intézkedésre nincs szükség - arra kérte, hogy várja meg, amíg rá kerül a sor, illetve, ha nem tud várni, akkor a Gyáli Rendőrőrshöz is fordulhat. A panaszos ezt követően a Gyáli Rendőrőrsre ment, ahol elmondta, hogy a X. kerületi Rendőrkapitányságról küldték és kérte, hogy rendőrökkel őriztessék a kocsmáját. Az őrsön közölték vele, hogy erre nincs lehetőség, viszont az esettel kapcsolatban bejelentést tehet. A panaszos kijelentette, hogy neki nem papír kell, hanem rendőr a kocsma elé, majd elhagyta az őrs épületét. 
	A panaszos végül a BRFK Szervezett Bűnözés Elleni Szolgálatánál tette meg a feljelentését 1996. december 18-án, ahonnan illetékességből a Pest Megyei Rendőr-főkapitányságnak küldték meg az ügyet. A főkapitányság Vizsgálati Osztálya 473/1996. Bü. szám alatt 1996. december 21-én közveszéllyel fenyegetés gyanúja miatt feljelentés kiegészítést rendelt el. További adatokat az ügyben nem sikerült beszerezni, ezért a nyomozást bűncselekmény alapos gyanújának hiányában megtagadták. A Gyáli RendőrÖrs beosztottai 1997. január 20-ig rendszeresen, visszatérő jelleggel ellenőrizték a panaszos vendéglőjének környékét, de ennek során gyanús körülményt vagy gyanús személyeket nem észleltek.
	A Bűnügyi Főigazgató levelében arról is tájékoztatott, hogy az ügyeletes tiszt ellen fegyelmi eljárás indult.

A vizsgálat megállapításai:
	A Bűnügyi Főigazgató vizsgálatának eredményeként megállapítható volt, hogy az alapügyben alkotmányos jogsérelem nem történt. Az ügyeletes tiszt magatartása miatt az ügyfél panaszt tett a kapitányság vezetőjénél, aki haladéktalanul megindította a fegyelmi vizsgálatot a körülmények tisztázása érdekében. A fegyelmi vizsgálat során, az ügyfél meghallgatásából és későbbi nyilatkozataiból kitűnt, hogy amikor a kapitányság ügyeletén megjelent, ott valóban többen várakoztak már előtte és a panaszfelvétel elmaradásában az ő türelmetlensége is közrejátszott. A Gyáli Rendőrőrsön hasonló okok miatt nem került sor a bejelentés jegyzőkönyvezésére, de lehetőségeik szerint a tényleges biztonsági intézkedéseket végrehajtották.
	A beszerzett fegyelmi iratok szerint az 1997. január 13-án elrendelt fegyelmi eljárás keretében január 18-án az eljárás alá vont ügyeletes tiszt jelentésben írta le az eset körülményeit, az ügyfél későbbi nyilatkozatával megegyezően. Az ügyeletes tiszt február 1-én betegállományba került, később GYES miatt fizetés nélküli szabadságot vett ki, ezért a kapitányság vezetője március 17-én a fegyelmi eljárást az 1996. évi XLIII. törvény 128. § (1) bekezdése alapján felfüggesztette. A fegyelmi eljárást 1997. november 4-én - mivel az eljárás alá vont magatartásával fegyelemsértést nem valósított meg - megszüntették.
	A BRFK Személyügyi Főosztály Fegyelmi Osztálya a fegyelmi eljárás anyagát megvizsgálta és ennek eredményeként több eljárási hibát állapított meg az eljárási határidők túllépése miatt. A budapesti rendőr-főkapitány felhívta a kapitányság vezetőjének figyelmét arra, hogy a fegyelmi eljárások rendjét szabályozó hatályos rendelkezések betartását a jövőben még szigorúbban követelje meg, ellenkező esetben mind ellene, mind a kapitányság fegyelmi ügyekben eljáró munkatársa ellen fegyelmi eljárást fog kezdeményezni. 
	A vizsgálat eredményét összegezve megállapítható, hogy az ügyfél sérelme elsősorban saját türelmetlen magatartása miatt keletkezett és nem hozható összefüggésbe alkotmányos joggal. Panasztételi jogával élt és ennek alapján sérelmét - az országgyűlési biztos kezdeményezését megelőzően - orvosolták. Az alapüggyel összefüggésben indult fegyelmi vizsgálat során elkövetett jogsértések miatt a főkapitány megtette a szükséges intézkedéseket. Az ügyben az országgyűlési biztos ajánlására nincs szükség, ezért a vizsgálatot befejezem.

Budapest, 1998. április

Gönczöl Katalin