OBH  1223/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása

Panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, melyben sérelmezte, hogy az önkormányzat gyógyszertámogatási kérelmére több hónapos késedelemmel válaszolt. 

Megállapított tényállás

Panaszos 1996. április 29-én nyújtotta be gyógyszertámogatás iránti kérelmét az önkormányzathoz. A határozat 1996. szeptember 24-én született, ebben az önkormányzat elutasította panaszos lakásfenntartási kérelmét. Panaszos október 10-én fellebbezett, arra hivatkozva, hogy nem lakásfenntartási támogatást kért, hanem rossz egészségi állapotára való tekintettel gyógyszertámogatásra lett volna szüksége. A fellebbezést a képviselőtestület elutasította, egyúttal felkérte a polgármestert annak megvizsgálására, hogy panaszos részére megállapítható-e gyógyszertámogatás. 

Az eseti gyógyszertámogatás iránti kérelmet az önkormányzat 1996. december 24-én elutasította arra hivatkozással, hogy panaszos közgyógyellátási igazolvánnyal rendelkezik. Panaszos méltányossági kérelmét szintén elutasították, azzal az indokkal, hogy a gyógyszerekről készült kimutatás nem egyhavi kiadásokat tartalmaz és egymás mellett nem szedhető gyógyszereket is feltüntettek benne.   

A vizsgálat során megkerestem az érintett önkormányzatot és tájékoztatást kértem panaszos kérelmeinek elintézésével kapcsolatban. Az önkormányzat válasza szerint panaszos nem gyógyszersegélyt, hanem lakásfenntartási támogatást kért. A mellékelt segélykérő lap - melynek kitöltésével a panaszos beadta kérelmét - valóban az önkormányzat által állított támogatási formára vonatkozik. A kérelem késedelmes elbírálását azzal indokolták, hogy a szükséges környezettanulmányt nem tudták időben elkészíteni, mivel csak harmadik alkalommal tudtak bejutni a kérelmező lakásába. Az önkormányzat által mellékelt iratok alapján megállapítható, hogy valóban megkísérelték a környezettanulmány elkészítését, 1996. május 29-én és 1996. július 2-án. A határozat meghozatalához felhasznált környezettanulmányt 1996. szeptember 24-én készítette az önkormányzat dolgozója. 

Alkalmazott jogszabályok

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól

"2. § (7) A közigazgatási szervek feladataikat gyors és egyszerű eljárással teljesítik."

"15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(2) A testületi szerv hatáskörébe tartozó egyedi államigazgatási ügyben az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül, vagy ha ez nem lehetséges, legkésőbb a soron következő testületi ülésen kell határozni.
(5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről – kérelemre indult eljárás esetén – az ügyfelet értesíteni kell."

"26. § (1) A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le."

1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról

"45. § (1) A települési önkormányzat képviselő-testülete a létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került, valamint időszakosan vagy tartósan létfenntartási gonddal küzdő személyek részére a rendeletében meghatározott átmeneti segélyt nyújt. Átmeneti segély pénzintézeti tevékenységnek nem minősülő kamatmentes kölcsön formájában is nyújtható.
(2) Az átmeneti segély adható alkalmanként és havi rendszerességgel. Az alkalmankénti segély gyógyszertámogatásként, illetve az egészségbiztosítás által nem vagy csak részben támogatott egészségügyi szolgáltatás díjaként is megítélhető. A havi rendszerességgel adott átmeneti segély jövedelemkiegészítő támogatásként, rendszeres nevelési támogatásként, továbbá az önkormányzat rendeletében meghatározott más ellátási formaként is nyújtható."

Érintett alkotmányos jogok

Alkotmány 2. § (1) 

"A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

A vizsgálat megállapításai

Panaszos által kitöltött nyomtatványon (segélykérő lapon) szerepel a "Lakásfenntartási támogatás" megjelölés, ezért az önkormányzat joggal értékelhette a kérelmet erre a támogatási formára irányulónak. Ezen kívül az elutasító határozatban a képviselő-testület felhívta a polgármestert arra, hogy vizsgálja meg gyógyszertámogatás nyújtásának lehetőségét. A panasznak ezt a részét megvizsgálva alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot tehát nem állapítok meg.  

A jogállamiság alkotmányos elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben okozott azonban visszásságot az a tény, hogy az önkormányzat a kérelem beadása után öt hónappal hozta meg határozatát.  

Az Alkotmánybíróság egyik határozata (9/1992. AB hat.) szerint: "A jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is."

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 109. §-a alapján az önkormányzati törvényben nem szabályozott kérdésekben az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni az önkormányzati hatósági ügyek intézése során. Tekintettel arra, hogy az önkormányzati törvény az elintézési határidőről rendelkezéseket nem tartalmaz, értelemszerűen az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény elintézési határidőkre vonatkozó rendelkezései az irányadók. Így a képviselő-testületek, illetőleg az átruházott hatáskörben eljáró bizottságok az önkormányzati hatósági ügyekben harminc napon belül érdemi határozatot kötelesek hozni, vagy ha ez nem lehetséges, a soron következő testületi ülésen kell az ügyben határozni. Ha a polgármester jár el átruházott hatáskörben, akkor harminc napon belül kell az önkormányzati hatósági hatáskörben érdemi határozatot hoznia.

Az államigazgatási eljárás során az államigazgatási szerv kötelessége a tényállás tisztázása, esetleges bizonyítási eljárás lefolytatása. Az ezen alapuló döntés meghozatalára írja elő a törvény az előbb említett határidőket. A bizonyítási eljárást ebben az esetben a panaszos miatt nem tudta az önkormányzat lefolytatni, de a harminc nap elteltével az államigazgatási szerv vezetője élhetett volna azzal a jogával, hogy az ügyintézési határidőt egyszer, legfeljebb harminc nappal meghosszabbítja és erről az ügyfelet értesíti. 

Jelen esetben az érintett államigazgatási szerv az ügyfelet nem értesítette a határidő meghosszabbításáról, a bizonyítási eljárás lefolytatását - a hatvan nap eltelte után - legközelebb csak három hónap múlva kísérelte meg és a kérelemmel kapcsolatban nem hozott határidőn belül határozatot. Ezzel megsértette a államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény szabályait és nem tett eleget a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményének.

Ajánlás

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem, hogy az alkotmányos visszásságok jövőbeni elkerülése érdekében az érintett önkormányzat tartsa be az Áe. által a kérelmek elintézésére előírt szabályokat. 

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (2) bekezdése alapján kérem, hogy az érintett önkormányzat a kezdeményezés tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról annak kézhezvételétől számított harminc napon belül tájékoztasson.

Budapest, 1998. december 2.

Dr. Polt Péter