OBH 1010/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Tasnádiné dr. Bácsi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása
 
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettese jogbiztonság sérelmének gyanúja miatt vizsgálatot indított.

Megállapított tényállás:

Panaszos a Budapest, XIII. ker. Szent. István úton lakik. Sérelmezte, hogy háza előtt nem tud parkolni. A Fővárosi Önkormányzat és az V. kerületi önkormányzat sem ad ki részére  parkolási engedélyt. A XIII. kerületi Önkormányzat sem ad részére a XIII. ker. Szent. István útra parkolási engedélyt.

Alkalmazott jogszabályok

1988. évi I. törvény a közúti közlekedésről, a végrehajtására kiadott 30/1988. (IV. 21.) MT rendelettel egységes szerkezetben

Tv. 9. § ...(2) A közúti közlekedéssel összefüggő önkormányzati feladatok ellátásáról a helyi önkormányzat képviselő-testülete gondoskodik.
Tv. 15. § (2) Közút területén vagy a közút területén kívüli közterületen létesített, illetőleg kijelölt várakozóhelyen a közút kezelője díj és pótdíj szedését rendelheti el.

1/1975. (II. 5.) KPM–BM együttes rendelet a közúti közlekedés szabályairól (KRESZ)

15.§ (1) c) "Korlátozott várakozási övezet" (61/a. ábra); a tábla azt jelzi, hogy az úton "Korlátozott várakozási övezet vége" (61/b. ábra) tábláig a várakozás a 113. és 114. ábra szerinti kiegészítő táblán feltüntetett időtartamig, illetőleg feltételekkel engedélyezett.

17.§ e) "Várakozóhely" (110. ábra); a tábla a járművek kijelölt várakozóhelyét jelzi; a tábla alatt elhelyezett kiegészítő tábla jelezheti a várakozóhelyen kötelező elhelyezkedés módját (pl. a jobb oldali kerekekkel a járdára állva kell várakozni, 111. ábra), illetőleg azt, hogy a várakozóhely kizárólag bizonyos gépjárművek (pl. csak személygépkocsik, 112. ábra) részére van fenntartva; ahol várakozást ellenőrző óra (parkométer) van, kiegészítő tábla (113. ábra) jelezheti azt az időszakot is, amelyben a várakozást ellenőrző óra működtetése kötelező; kiegészítő tábla jelezheti azt is, hogy várakozni csak meghatározott időtartamig és a 41. § (4) bekezdésében foglaltak megtartásával szabad (114. ábra); kiegészítő tábla jelezheti továbbá, hogy a várakozóhely mozgáskorlátozottak gépkocsijai részére van fenntartva (115. ábra);

19/1994. (V. 31.) KHVM rendelet a közutak igazgatásáról

8. § (1) Ha a közút területén kijelölt várakozóhelyen díjat szednek,  a közút kezelőjének – a várakozóhelyen kihelyezett tájékoztatást adó táblán, az alatta elhelyezett kiegészítő táblán (KRESZ 110–114. sz. ábra), illetve külön szöveges tájékoztató táblán – fel kell tüntetnie
– az adott helyen várakozók díjfizetési kötelezettségét,
– a díjfizetési kötelezettség időbeli hatályát,
– a várakozási díj és a pótdíj összegét járműfajtánként,
– a várakozási díj megfizetésének módját,
– a várakozás rendjét,
– a közútkezelő vagy a díj szedésére feljogosított szerv, illetőleg személy nevét és címét.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott díjat és a pótdíjat a közút kezelőjéhez kell befizetni.

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról

16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.

63/A. § A fővárosi önkormányzat feladat- és hatásköre különösen...
h) rendeletében szabályozza a főváros parkolási és parkolásgazdálkodási rendszerét, a kiemelten védett és védett parkolási övezeteket, az alkalmazható várakozási díjak megállapítását, a közterülethasználatot és a közterület rendjét, a közterületfelügyelet szervezetét és feladatait;

30/1995. (VI. 30.) Főv. Kgy. rendelet 
a Budapest főváros közterületein és erdőterületein a járművel várakozás rendjének egységes kialakításáról, a várakozás díjáról, és az üzemképtelen járművek tárolásának szabályozásáról szóló 38/1993. (XII. 27.) Főv. Kgy. rendelet módosításáról  (hatályos 1995. július 1-től)
6. § A Rendelet 17. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
"(2) Az egy lakásban élő közeli hozzátartozók részére kiadható parkolási engedélyek számát az érintett kerület önkormányzatának javaslata alapján a fővárosi önkormányzat határozza meg, a díjkedvezményt az érintett kerület önkormányzata önállóan állapítja meg.
Főutakra (fővárosi önkormányzat tulajdonában lévő közutakra és közterületekre) lakossági, illetve intézményi parkolási engedély nem adható ki."

38/1993. (XII. 27.) Főv. Kgy. rendelet 
Budapest főváros közterületein és erdőterületein a járművel várakozás rendjének egységes kialakításáról, a várakozás díjáról és az üzemképtelen járművek tárolásának szabályozásáról

3.§ (2) A kiemelten védett, a védett, a korlátozott várakozási és a várakozási övezet területére szóló engedélyeket a közút kezelője (a helyi önkormányzat képviselő-testülete) adja ki a KRESZ 14. § (14) bekezdésének figyelembevételével./ Megállapította: 52/1995. (X. 20.) Főv. Kgy. rendelet 1. §. Hatályos: 1995. X. 20-tól./

17. § Megállapította: 40/1998. (VII. 16.) Főv. Kgy. rendelet 7. §. Hatályos: 1998. VII. 16-tól.
17.(1) Kérelemre annak a lakosnak, akinek állandó lakóhelye a várakozási vagy korlátozott várakozási övezet területén, valamint az azt határoló útvonalon van, lakossági közterületi várakozási engedély adható ki az általa megjelölt, saját tulajdonában álló egy darab személygépkocsira. Intézményi várakozási engedély az adott területen lévő, 10. § (1)-(2) bekezdésében felsoroltak számára adható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott engedély kiadásának feltétele, hogy a személygépkocsi a gépjárműadóról szóló 1991. évi LXXXII. törvényben meghatározott gépjárműadó tekintetében az adott kerület nyilvántartásában szerepeljen és a gépjármű tulajdonosának gépjárműadó tekintetében adóhátraléka ne legyen, vagy a törvény alapján gépjárműadó tekintetében adómentességet élvezzen. Az engedélyek kiadásának további feltételeit a kerületi önkormányzat rendeletben szabályozhatja, ám a jelen rendeletben már szereplő kedvezményezettek körét tovább nem bővítheti.
Főutakra (Fővárosi Önkormányzat tulajdonában lévő közutakra és közterületekre) lakossági, illetve intézményi parkolási engedély nem adható ki.
 (3) A várakozási vagy korlátozott várakozási övezet területére kiadott lakossági engedély szombati munkarend szerinti napokon az adott kerületben lévő és az övezethez csatlakozó fővárosi tulajdonú közterületeken díjmentes várakozásra jogosít.
(4) A várakozási engedély csak az azon jelzett övezet területén biztosít időtartam-korlátozás nélküli várakozást.
(5) A (2) bekezdésben említett területi szabályozás alóli eltéréseket e rendelet 4. számú melléklete tartalmazza.

Budapest, Főváros XIII. kerületi Önkormányzat Képviselő-testületének 27/1996. (X.21.) Ö.K. sz. rendelete a kerületi parkolási helyzet egyes kérdéseinek szabályozásáról.

253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet az országos településrendezési és építési követelményekről

Járművek elhelyezése
42. § (1) Minden beépítésre szánt területen az építmények, önálló rendeltetési egységek, területek rendeltetésszerű használatához – a (10) bekezdés szerinti eltérő helyi önkormányzati rendelet hiányában – legalább a (2) és (4) bekezdésben előírt mennyiségű és fajtájú járművek részére
(2) Legalább egy személygépkocsi elhelyezési lehetőségéről kell gondoskodni
a) minden lakás és üdülőegység után,

Érintett alkotmányos jogok

Az Alkotmány 2.§ (1) bekezdése "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."
Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése "a helyi önkormányzat feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal".
Az Alkotmány 70/A. §-a : (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti.

Vizsgálat megállapításai:

A panaszos kérelmében diszkriminatív jogi szabályozást kifogásolt, így az ügyben vizsgálatot indítottam.

A közúti közlekedésről szóló törvény 15.§ ((2) bekezdése szerint kijelölt várakozóhelyen, a közút kezelője díj és pótdíj szedését rendelheti el.
Az 1991. évi XX. törvény 92. § (1) bekezdése értelmében közút kezelőjén az 1988. évi I. tv. 15. § (2) bekezdése vonatkozásában a helyi önkormányzat képviselő-testületét kell érteni. Az Ötv. 16.§ (1) bekezdésére és a 63/A §. h.) pontjára figyelemmel a fővárosi önkormányzat feladata a parkolási díjak és feltételeinek megállapítása.
A fővárosi önkormányzat rendeletének keretei között a kerületi önkormányzat is megalkotta rendeletét.

Vizsgáltam, hogy fizető parkolási rendszerről szóló helyi rendelet tartalmát mennyiben szabályozza  magasabb rendű jogszabály.
A parkolási díjjal kapcsolatos feltételeket a közúti igazgatásról szóló 19/1994. (V.13). KHVM nem részletezi. A rendelet 8.§-a  azt határozza meg, hogyha a várakozóhelyen díjat szednek, a kiegészítő táblán milyen adatokat kell feltüntetni. A KRESZ közúti közlekedéssel kapcsolatos előírásai a járművek parkolási módjait szabályozza. A parkolás költségével és egyéb részletszabályokkal értelemszerűen nem foglalkozik.

Megállapítottam, hogy a fizető parkolókra vonatkozó mindenkori önkormányzati rendelet keretét más jogszabály nem határozza meg.  Így az önkormányzatok eltérő szabályozást alakíthatnak ki. Alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot csak a félreérthető és így jogbizonytalanságot okozó, vagy diszkiminatív rendelkezés okozhat. 

A fővárosi rendelet 3.§-a értelmében a kiemelten védett, a védett, a korlátozott várakozási és a várakozási övezet területére szóló engedélyeket a közút kezelője (a helyi önkormányzat képviselő-testülete) adja ki a KRESZ 14. § (14) bekezdésének figyelembevételével.
A fővárosi rendelet idézett 17.§-a értelmében 1995 július 1-től nem adható ki fővárosi önkormányzat tulajdonában levő közutakra parkolási engedély. Erre hivatkozva utasították el panaszos kérelmét. A Főpolgármesteri Hivatal 10-3428/96 sz levelében  tájékoztatja arról is panaszost, hogy a fővárosi utakhoz csatlakozó útvonalakra kiadhat engedélyt a kerületi önkormányzat.

Nem tekinthető diszkriminatív rendelkezésnek, hogy  V. kerületi önkormányzat  - kerületi rendelete értelmében - csak az V.  kerületi lakosoknak ad lakossági közterületi várakozási engedélyt

A XIII. kerületi rendelet hatálya a kerületi tulajdonban levő közutakra vonatkozik. A Szent István körút fővárosi tulajdonú út. A kerületben még a saját kezelésben levő utakon nincs bevezetve a fizető parkolási rendszer. Így a panaszos a kerületben levő mellékutcákon szabadon parkolhat. Amennyiben a fizető parkolási rendszer megvalósul, a panaszos ugyanolyan feltételekkel kérhet díjfizetés nélküli várakozásra jogosító lakossági közterületi várakozási engedélyt, mint a kerületi tulajdonú úton lakók. Ugyanis a kerületi rendelet 4.§ (2) bekezdése az engedély kiadásának feltételeként többek között az szabja meg, hogy a kérelmező a korlátozott várakozási övezet területén legyen állandó lakos. A 4.§ (2) bekezdésben nem tesz különbséget a szerint, hogy a korlátozott várakozási övezet területe kerületi, vagy fővárosi kezelésben van.

Alkotmányban biztosított alapjog a tulajdonjog védelme. Ez a panaszost gépkocsija vonatkozásában is megilleti. Azonban ez nem jelenti azt, hogy tulajdonát közterületen bárhol elhelyezheti. Magyarországon az állampolgárok szabadon megválaszthatják lakóhelyüket. Természetesen választásukat meghatározza anyagi lehetőségük, munkahelyük stb. A személygépkocsi elhelyezése olyan szempont amivel számolni kell. A belvárosi utcák adottságait tudomásul kell venni. A önkormányzat annak érdekében, hogy a fizető övezetben lakók utcai parkolása anyagi hátránnyal ne járjon, lakossági közterületi várakozási engedélyt biztosít a kerületben lakóknak.
A 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet építésügyi előírásként  csak az építési engedély megadásához szükséges követelmények között ad arra irányelvet, hogy az épülő lakásokhoz személygépkocsi parkolási helyet is ki kell alakítani. Ez nem az önkormányzat, hanem az építtető feladata és nem a meglevő ingatlanokra ír elő kötelezettséget.

Mindezek alapján a vizsgálatot alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság hiányában lezártam.

Budapest, 1998. november 24.

Dr. Polt Péter