Az alapvető jogok biztosának
Jelentése
az AJB-5636/2012. számú ügyben

Előadó: dr. Dezső Adrienn
Az eljárás megindítása
A beadványozó panaszában a rendőrség eljárását sérelmezte, álláspontja szerint a hatóság objektív közigazgatási bírsággal sújtandó közlekedési szabály megsértése miatt indult ügyében nem szabályszerűen folytatta le eljárását. 
A panasz alapján felmerült az Alaptörvényben nevesített jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonsághoz, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének, illetve közvetlen veszélyének a gyanúja. Erre tekintettel az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (továbbiakban: Ajbt.) 20. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, melynek eredményes befejezése érdekében tájékoztatást, valamint a keletkezett iratok megküldését kértem az országos rendőrfőkapitánytól.

Érintett alkotmányos jogok és alapelvek 
–	 A jogállamiság elvéből következő jogbiztonság követelménye „Magyarország független, demokratikus jogállam.” (Alaptörvény B) cikk) 
–	A tisztességes eljáráshoz való jog „Mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit hatóságok részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék.” (Alaptörvény XXIV. cikk (1) bek.)
–	A személyes adatok védelme „Mindenkinek joga van személyes adatai védelméhez, valamint a közérdekű adatok megismeréséhez és terjesztéséhez” (Alaptörvény VI. cikk (2) bek.)

Alkalmazott jogszabály
–	a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (Ket.)
–	a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény (Kkt.) 
–	a közigazgatási bírsággal sújtandó közlekedési szabályszegések köréről, az e tevékenységekre vonatkozó rendelkezések megsértése esetén kiszabható bírságok összegéről, felhasználásának rendjéről és az ellenőrzésben történő közreműködés feltételeiről szóló 410/2007. (XII. 29.) Korm. rendelet
–	a közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II. 5.) KPM-BM együttes rendelet
–	a gépjárműről és annak hatósági jelzéséről felvételt készítő eszközre vonatkozó követelményekről szóló 18/2008. (IV. 30.) GKM rendelet

A megállapított tényállás
A közigazgatási határozatban megállapított tényállás szerint a panaszos 2011. március 2-án 9 óra 58 perckor Esztergom Nagy Duna-sétányon a rendeletnek a megengedett legnagyobb sebességre vonatkozó rendelkezéseit megszegve a megengedett legnagyobb 30 km/óra sebesség helyett 53 km/óra sebességgel közlekedett, ezért a Vas Megyei Rendőr-főkapitányság 30 ezer forint közigazgatási bírság megfizetésére kötelezte (azonosító szám: 803357072) A rendőrség által készített felvételen az látható, hogy a sebességkorlátozó tábla 9 óra 13 perckor a helyén volt, ezért a rendőrségi határozat szerint bizonyított a szabályszegés ténye. A panaszos ez ellen a határozat ellen 2011. június 30-án fellebbezést nyújtott be, amelyben vitatta a sebességkorlátozó tábla meglétét abban az időpontban, amikor elhaladt a kérdéses útszakaszon. Megítélése szerint, ha a kérdéses tábla kint lett volna, a tábla hátoldalának látszania kellene a rendőrség által készített fényképen. Fellebbezésében jelezte azt is, hogy telefonon azt a tájékoztatást kapta a Komárom-Esztergom Megyei Közútkezelő munkatársától, hogy március 3-án ők is észlelték a tábla eltűnését és március 24-ig nem is pótolták azt. Fellebbezésében a panaszos kérte, hogy hivatalból kérje ki a rendőrség a közútkezelőtől a jegyzőkönyvet, és egy olyan fényképfelvételre alapozza döntését, amely igazolja, hogy 9 óra 58 perckor a tábla valóban kinn volt. Jelezte azt is, hogy szeretné megtekinteni a mérőműszer dokumentációját, illetve az ügyben keletkezett jegyzőkönyvek és dokumentumok megtekintését.
Ezt követen a Vas Megyei Rendőr-főkapitányság saját hatáskörében eljárva módosította korábbi határozata indoklását (ügyszám: 21000/00122099/13/2011 ált.) melyben megerősítette, hogy a készült fényképfelvételek alkalmasak a szabályszegés elkövetésének bizonyítására. A sebességmérő műszer hitelesített száma a módosító határozat szerint: TPT0077-VHT-507/DVRM-G. A panaszos erre a módosításra is beadványt nyújtott be, melyben ismét kérte a rendőrségtől a közútkezelő jegyzőkönyvének hivatalból történő bekérését és jelezte, hogy a módosító határozat elírást tartalmaz a gépjármű rendszámára vonatkozóan. Utalt arra is, hogy az ügyintéző nem kellő körültekintéssel jár el. Ezután az első fokú hatóság a módosító határozatot visszavonta és a panaszos beadványát a másodfokú hatóságnak további elbírálás végett felterjesztette. A panaszos ekkor fellebbezés kiegészítést nyújtott be, melyben indítványozta, hogy a felvétel készítésének helye hitelt érdemlően bizonyításra kerüljön, mivel nem láthatóak a felvétel helyének GPS koordinátái a felvételeken. 
A másodfokú hatóság bekérte a sebességmérő berendezés hitelesítési bizonyítványának másolati példányát. A hitelesítési bizonyítvány szerint a műszer típusa: FamaLaser III. VHT-507/DVRM-G, 06015 gyártási számú és 2013. február 2. napjáig használható hiteles mérésre, a bizonyítvány hitelesítési számot nem tartalmaz, csak ügyiratszámot mely: MKEH-MH/00419//001/2011/SE. A másodfokú hatóságként eljáró Budapesti Rendőr-főkapitányság 21000/00122099/25/2011 ált. számú végzésében megsemmisítette az első fokú hatóság határozatát és új eljárásra utasította. Indoklásában megállapította, hogy az elsőfokú hatóság a döntéshozatal során nem teljes körültekintéssel járt el a szabályszegés tényének megállapítása tekintetében mivel a rendelkezésre álló bizonyítékok és az ügyfél beadványában előadottak alapján nem állapítható meg kétséget kizáró módon, hogy 2011. március 2-án 9 óra 58 perckor a 30/km óra sebességkorlátozó tábla ki volt-e helyezve. Kötelezte továbbá az első fokú hatóságot, hogy keresse meg a közút kezelőjét a tényállás tisztázása érdekében. 
Az új eljárás során a Vas Megye Rendőr-főkapitányság megkereste az Esztergomi Rendőrkapitányságot kérve a kérdéses útszakaszon a megengedett legnagyobb sebesség tisztázást, a helyszínen készített további fényképfelvételeket, jegyzőkönyvet, helyszíni vázrajzot csatolását és a közútkezelő megkeresését. A megkeresés szerint a fényképfelvételek a TPT0077-507/B-G-K-E RFT. típusú készülékkel készületek. A megkeresett hatóság tájékoztatása szerint „a mellékelt iratanyagból kitűnik, hogy a fenti napon 9 óra 13 perckor készített felvétel bizonyítja, hogy ekkor a jelzőtábla még a helyén volt.” Megállapította továbbá a hatóság, hogy a tábla hiányát a 2011. március 3-án 16 órakor jelezte egy tanú a rendőrségnél. Megítélése szerint a mérés helyéről rálátással kellett bírni a kihelyezetett táblára, amennyiben azt 9 óra 13 perc és 9 óra 58 perc között döntötték volna ki, dobták volna a Dunába, azt a mérést végző rendőröknek észlelniük kellett volna. A megkeresett Magyar Közút Nonprofit Zrt. válaszlevele szerint „2011. március 1-én illetve 2-án ezen az útszakaszon 30km/h sebességkorlátozás volt érvényben. A szakaszra vonatkozó jelzőtáblák tudomásunk szerint a helyükön voltak.” Jelezte azt is, hogy az érintett útszakaszon napi gyakorisággal folytatnak útellenőrzést. A társaság ellenőrei a vizsgált időszakban a közlekedési tábláknál hiányosságot nem tapasztaltak az érintett szakaszon.
A rendőrség által becsatolt települési napló szerint a használt mérőeszköz száma: MKEH-BDMMBH/06771-001/2009/ME-E.
Az eljáró elsőfokú hatóság 2012. március 6-án kelt új határozatában ismét harmincezer forint közigazgatási bírság megfizetésre kötelezte a panaszost. Az indoklás szerint „a szabályszegés megvalósult, továbbá az eljárás iratainak és képi bizonyítékainak ismételt megvizsgálást követően, valamint az Esztergomi Rendőrkapitányság Közlekedési Osztályától kapott helyszín megtekintéséről készült jelentés alapján megállapítást nyert, hogy Esztergom, Nagy Duna-sétány volt komp állomásnál lévő szakaszán 30km/h sebességkorlátozás volt kihelyezve és érvényben volt a megjelölt időpontban.”
A beadványozó ismét panasszal élt, jelezte, hogy a határozat ismét valótlan adatokat tartalmaz a gépjármű üzembentartója által tett nyilatkozatra vonatkozóan. Előadta, hogy a másodfokú hatóság kötelezte az elsőfokú hatóságot a fellebbezési illeték visszautalásra, de azt nem kapta meg. Ismételten jelezte, hogy élni kíván irat betekintési jogával. Eközben az első fokú hatóság módosította a 2012. március 6. napján kelt határozat indoklását. Jelezve, hogy „a határozat indokoló részében tévesen került rögzítésre a következő szakasz: – „A gépjármű üzemben tartója 2012. március 19. napján a közigazgatási bírság megfizetése alóli mentesülés céljából nyilatkozatott nyújtott be hatóságomhoz. A benyújtott nyilatkozat megfelel a Kkt. 21/A. § (2) bekezdésben meghatározott feltételeknek, így a közigazgatási bírságot a jármű használatra átvevőjével szemben kell kiszabni. A fenti indokoknak megfelelően a rendelkező részben foglaltak szerint határoztam” – kérem, hogy az e szakaszban rögzítetteket tekintse semmisnek”. 
A panaszos ezt követően Szentendrei Rendőrkapitányságon megtekintette az ügyben keletkezett iratokat. Iratbetekintés után ismét panasszal fordult a rendőrséghez. Jelezve, hogy a hogy a fent említett, az üzembentartó által tett kimentő nyilatkozat nem állt rendelkezésre, azt a panaszos nem tudta megtekinteni. Jelezte továbbá, hogy a települési naplón feltüntetett mérőeszköz hitelesítési száma és hitelesítési dátuma nem egyezik a hitelesítési bizonyítványon lévő adatokkal és hitelesítési dátummal. Utalt arra is, hogy a betekintés alkalmával a megtekintette a települési napló hiteles másolatát, melyen az összes gyorshajtó rendszáma, ideje, és vélt sebességtúllépés mértéke látható volt. Felhívta a figyelmet arra is, hogy az iratok között egy másik gyorshajtási ügy iratai is az aktában voltak. Az időközben részére postázott módosító határozatot is kifogásolta jelezve, hogy a korábbi hibás dátum kijavítása ismét hibás. 
A beadványozó tehát megfellebbezte az első fokú határozatot. A másodfokú hatóság az elsőfokú határozat helybenhagyta. Indoklásában megállapította, hogy az elsőfokú hatóság a döntéshozatal során teljes körültekintéssel járt el a szabályszegés tényének megállapítása tekintetében. Megállapította, hogy a műszer hitelesítési száma megegyezik a települési naplóban feltüntetettel. A határozat szerint a tábla eltulajdonítása 2011. március 2-át követően, tehát a kérdéses sebességmérést követően következhetett be. Továbbá a mérés helyéről rálátással kellett bírni a kihelyezett táblára, amennyiben azt 9 óra 13 perc és 9 óra 58 perc között döntötték volna ki, és dobták volna a Dunába, azt a mérést végző rendőröknek észlelniük kellett volna. A közútkezelő munkatársai nem tapasztaltak hiányosságot az említett útszakaszon. Az eljárás iratainak és képi bizonyítékainak ismételt megvizsgálását követően a másodfokú hatóság megállapította, hogy a 30 km/h sebességkorlátozást jelző tábla ki volt helyezve és érvényben volt. 
A panaszos sérelmezi, hogy több mint másfél évig tartó eljárás során számos elírás, téves adatközlést tartalmaznak a határozatok. Értetlenül áll az előtt a kérdés előtt, hogy miért csak a hatodik határozatban sikerült a mérés során használt műszer helyes hitelesítési számát feltüntetni. Kifogásolja, hogy a hatóság bizonyosságként kezeli a közútkezelő azon kijelentését, hogy a „szakaszra vonatkozó jelzőtáblák tudomásunk szerint a helyén voltak.” Sérelmezi továbbá, hogy a rendőrség eljárása során személyes adatokat nem megfelelően kezelt, és az iratbetekintés során más ügyfél adatait is korlátozás nélkül megismerhette. Megítélése szerint továbbra sem bizonyított, hogy a sebességkorlátozó tábla az érintett napon 9 óra 58 perckor ki volt helyezve. 

A hatáskör tekintetében
Az Ajbt. 18. § (1) bekezdése szerint „Az alapvető jogok biztosához bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [18. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv [18. § (12 bek.] tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.” Az idézett § utal a hatóság fogalmát meghatározó rendelkezésre is, amely pozitív felsorolást ad az alapvető jogok biztos eljárása során hatóságnak minősülő szervekről. Az Ajbt. 18. § (1) bekezdés f) pontja szerint az Ajbt. alkalmazásában a rendvédelmi szervek hatóságnak minősülnek. A rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 4. § (1) bekezdése szerint a rendőrség, állami fegyveres rendvédelmi szerv, így tevékenységének vizsgálata az Ajbt. 18. §-a alapján ombudsmani hatáskörbe tartozik.

Az alkotmányos alapjogok és alapelvek tekintetében 
Az Alkotmánybíróság a 9/1992. (I. 30.) AB határozatában kifejtette, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. [9/1992. (I. 30.) AB határozat]
Ugyancsak megállapította, hogy a „jogállamiság elve a konkrét alkotmányos szabályokhoz képest nem kisegítő, másodlagos szabály, s nem pusztán deklaráció, hanem önálló alkotmányjogi norma, aminek sérelme önmagában is megalapozza valamely jogszabály alkotmányellenességét”. [11/1992. (III. 5.) AB határozat] Az Alkotmánybíróság 8/2003. (III. 14.) AB határozatában megfogalmazta: „Az Alkotmánybíróság alkotmányos követelményként megállapítja, hogy jogalkotásra csak a jogbiztonság alkotmányos elvének megfelelően kerülhet sor.” A tisztességes eljárás követelménye olyan minőség, amelyet az eljárás egészének és körülményeinek figyelembevételével lehet megítélni. Az Alkotmánybíróság elvi éllel állapította meg azt is, hogy a tisztességes eljáráshoz való jog abszolút jog, amellyel szemben nem létezik mérlegelhető más alapvető jog, mert már maga is mérlegelés eredménye (14/2004. (V. 7.) AB határozat).
Álláspontom szerint a jogállamiság elvének és a tisztességes hatósági eljáráshoz való jognak mind szabályozási szinten, mind a jogalkalmazó szervek mindennapi gyakorlatában érvényesülnie kell.
A Kkt. 21. § (1) bekezdése szerint a gépjármű üzemben tartója, illetve a gépjárművet használatra átvevő személy felel azért, hogy az általa üzemeltetett, illetve használt gépjárművel a megengedett legnagyobb sebességre vonatkozó – külön jogszabályban meghatározott – egyes előírások betartásra kerüljenek. A Korm. rendelet 1. § (1) bekezdése szerint a Kkt. 21. § (1) bekezdésében foglaltak alapján a gépjármű üzemben tartójával a gépjárművet használatra átvevő személlyel szemben a rendeletben meghatározott összegű közigazgatási bírságot kell kiszabni a kormányrendeletben meghatározott rendelkezések megszegése esetén. A Kkt. 21. §-a (1) bekezdésének a) pontjához kapcsolódóan a gépjármű üzemeltetője az 1. mellékletben meghatározott összegű bírságot köteles fizetni, ha a gépjárművel a megengedett legnagyobb sebességet túllépték. A 12. § (8) bekezdése szerint a jogsértő módon keletkezett adatok alapján határozat nem hozható. A GKM rendelet II. fejezete meghatározza a pillanatnyi járműsebességet ellenőrző berendezésre és az által készített fényképfelvételre vonatkozó követelményeket, amely szerint a pillanatnyi járműsebességet ellenőrző berendezés által készített egyes képfelvételek tartalmazzák a képfelvétel-készítés helyét (kódolva, szövegesen vagy GPS koordinátákkal), a képfelvétel-készítés dátumát, időpontját, a megengedett és – a közúti ellenőrzésre szolgáló járműsebesség-mérő által – mért sebességértékét. A képfelvételen rögzített adatokat a képfelvételhez digitális (elektronikus) úton közvetlenül kiolvashatóan is csatolni kell.  A 4. § (1) bekezdése szerint a pillanatnyi járműsebességet ellenőrző berendezés üzemeltetője a mérésügyről szóló jogszabály szerint köteles gondoskodni arról, hogy az általa üzemeltetett közúti ellenőrzésre szolgáló járműsebesség-mérő hitelesített legyen.

A sebességmérő műszer által készítetett fényképfelvételek
Ahogyan azt fent jeleztem a GKM rendelet szerint az egyes képfelvételek tartalmazzák a képfelvétel-készítés helyét (kódolva, szövegesen vagy GPS koordinátákkal), a készítés dátumát, időpontját, a megengedett és mért sebességértékét. Az Országos Rendőr-főkapitány és a panaszos által rendelkezésemre bocsátott képfelvételek nem tartalmazzák a felvétel készítésének helyét, a koordinátákat vagy egyéb megjelölést. Megállapítottam továbbá, hogy a felvételek nem tartalmazzák a megengedett sebességet sem, csupán a felvétel készítésnek időpontját és a gépkocsi pillanatnyi sebességét. A fentiekre tekintettel a sebességmérő műszer által készített felvételek nem felelnek meg a GKM rendeletben foglaltaknak. Korábban arra is utaltam, hogy a hogy a kormányrendelet szerint jogsértő módon keletkezett adatok alapján határozat nem hozható.
A fentiekre tekintettel álláspontom szerint, azzal, hogy a rendőrség a határozat meghozatalakor olyan bizonyítékot használt fel, amely nem felel meg a jogszabályi követelményeknek, és a tényállás megalapozására sem alkalmas, sérti a jogállamiság elvéből következő jogbiztonság követelményét és a tisztességes eljáráshoz való jogot.

A mérést során használt sebességmérő eszköz pontos adatai
A rendőrség által alkalmazott közúti sebesség- és forgalomellenőrző technikai eszközök használatáról 28/1999. (V. 25.) szóló ORFK intézkedés (továbbiakban: ORFK intézkedés) 17. pontja szerint a technikai eszközök alkalmazása során – a 2. számú melléklet szerinti – települési naplót kell vezetni. A kétpéldányos, önindigós, sorszámozott lapokból álló naplót (kvázi tömböt) a szolgálat idején a műszer mellett kell tartani és a kezelőnek (illetve a szolgálat végén a leállítóknak) értelemszerűen kell kitölteni. A települési napló kitöltött lapjainak másodpéldánya a tömbben marad. Az intézkedés 2/a. számú melléklete tartalmazza a települési napló sablonját. Eszerint a települési naplónak a műszerre vonatkozóan tartalmaznia kell az alkalmazott technikai eszköz típusát, gyártási számát, hitelesítési bizonyítvány számát, érvényességi idejét. 
A rendelkezésemre bocsátott települési napló tartalmazza az eljárás során alkalmazott mérőműszer hitelesítési bizonyítvány számát (MKEH-BPMMBHJO6H1-001/2009/MEE). Vas Megye Rendőrfőkapitánya 21000/00122099/l 1/2011 sorszámú 2011. június 6. napján kelt elsőfokú határozatának indokolása csak utal arra, hogy a sebességmérés hitelesített mérőberendezéssel történt, de annak adatait nem tartalmazza. Vas Megye Rendőrfőkapitányának 2011. július 18. napján kelt 21000/00122099/13/2011 sorszámú határozat módosítás szerint, az eljárás alapjául szolgáló képi bizonyítékokat a Budapesti Mérésügyi és Műszaki Biztonsági Hatóság által hitelesített TPTOO77-VHT-507/DVRM-G típusú gépjármű sebességmérő berendezéssel, annak rendeltetésszerű használata során, arra jogosult személy készítette.” A határozat a hitelesítési bizonyítvány számát és a berendezés gyártási számát nem tartalmazza. 
Budapest Rendőrfőkapitánya 2011. december 10. napján kelt 21000/00122099/25/2011 sorszámú másodfokú határozata a típus megjelölésén túl a készülék gyártási számát is tartalmazza (gyártási szám:06015) ugyanakkor ez a határozat sem rögzíti a műszer hitelesítési bizonyítvány számát. A gyártási szám alapján azonban megállapítható, hogy ez nem a települési naplón feltüntetett műszer, hanem az iratok között elfekvő, MKEH-M}{J00419-001/201 1/SE hitelesítési bizonyítványszámú FamaLaser III.VHT-507/DVRM-G típusú 06015 gyártási számú berendezés.
A megismételt eljárásban 2012. március 6. napján meghozott Vas Megyei Rendőrfőkapitány 21000/00122099/33/2011 számú határozat indokolása csak utal arra, hogy a sebességmérés hitelesített mérőberendezéssel történt, de annak adatait ismét nem tartalmazza. 2012. június 18. napján meghozott Budapest Rendőrfőkapitánya 21000/00122099/51/2011 sorszámú határozata tartalmazza a települési naplón feltüntetett hitelesítési bizonyítvány számmal megegyező, FamaLaser II. VHT-506/C típusú 95002 gyártási számú berendezés adatait. A határozat szerint a hitelesítési bizonyítványt az Esztergomi Rendőrkapitányság 2012. június 14. napján küldte meg a hatóság részére.
Szeretném jelezni, hogy a rendőrség által részemre megküldött teljes iratanyag nem tartalmazza a másodfokú határozatban szereplő, Esztergomi Rendőrkapitányság által megküldött hitelesítési bizonyítványt. A részemre továbbított hitelesítési bizonyítvány szereplő műszer adatai a következők: FamaLasar III. VHT-507/DVRM-G típusú, 06015 gyártási számú eszköz, amely 2013. február 2-áig használható hiteles mérésre. Hitelesítési számot konkrétan nem jelöl meg, ezért feltételezem, hogy az megegyezik az ügyiratszámmal, mely a következő: MKEH-MH/00419/001/2011/SE.
Jelezni szeretném továbbá azt is, hogy a megküldött települési napló nem tartalmazza a sebességmérés során alkalmazott eszköz típusát és gyártási számát, annak ellenére, hogy az ORFK intézkedés szerint ezt fel kell tüntetni a naplón. 
Álláspontom szerint a rendőrség által továbbított teljes iratanyagból – hiányosan kitöltött települési napló, a feltételezhetően használt sebességmérő eszköz hitelesítési bizonyítványa hiánya – nem állapítható meg, hogy 2011. március 2-án milyen sebességmérő eszközt használtak a sebességmérés során az eljáró rendőrök. 
A fentiekre tekintettel álláspontom szerint, azzal hogy a települési napló nem tartalmazza teljes körűen a sebességmérő eszköz adatait, és az iratokból sem állapítható meg teljes bizonyossággal a sebességmérés során használt eszköz, sérül a jogállamiság elvéből következő jogbiztonság követelménye és a tisztességes eljáráshoz való jog.
Figyelemmel arra, hogy – a fentiek miatt – a rendőrség által készített fényképfelvételek jelen ügyben nem használhatók fel a bizonyítási eljárás során, a sebességtúllépést és a sebességkorlátozó tábla meglétét a települési naplónak kell alátámasztania. A települési napló szerint a sebességmérés 9 óra 15 perckor kezdődött, és a rendőrség tájékoztatása szerint az állomány egészen 10 óra 5 percig a helyszínen volt és látnia kellett volna, ha a táblát ezen időintervallum alatt döntik ki. Jelezni szeretném ugyanakkor, hogy a települési napló szerint valóban 9 óra 15 perckor kezdődött a mérés, de egészen 9 óra 44 percig egyetlen gyorshajtó jármű sem haladt át az érintett útszakaszon, az azt követő 14 percben azonban ugyanezen az útszakaszon nyolc autó is túllépte a megengedett a sebességet. Megítélésem szerint ennek életszerűségével kapcsolatosan kétségek merülnek fel, ugyanakkor egyéb bizonyíték nem áll rendelkezésre annak alátámasztásra, hogy a sebességkorlátozó tábla 9 óra 58 perckor a helyén volt. A fentiekre tekintettel rendőrség által megküldött teljes iratanyagból álláspontom szerint nem állapítható meg minden kétséget kizáróan, hogy a sebességkorlátozó tábla az kérdéses időpontban a helyén volt.

Az adatok kezelés az eljárás során
A Ket. 17. § (1) bekezdése szerint a hatósági eljárás tartama alatt – különösen az iratokba való betekintés engedélyezésénél, a tárgyalás során, a döntés szerkesztésénél és a döntésnek hirdetményi úton való közlésénél – a hatóság gondoskodik arról, hogy a törvény által védett titok és a hivatás gyakorlásához kötött ne kerüljön nyilvánosságra, ne juthasson illetéktelen személy tudomására, és a személyes adatok védelme biztosított legyen. [A Ket. 172. § l) pontja szerint a minősített adat, továbbá az üzleti, a bank-, a biztosítási, az értékpapír-, a pénztártitok, valamint a magántitok minősül törvény által védett titoknak.] A 68. § (1) bekezdése szerint Az ügyfél az eljárás bármely szakaszában betekinthet az eljárás során keletkezett iratba. Ez a jog akkor is megilleti az ügyfelet, ha korábban nem vett részt az eljárásban. Az irat betekintési jog biztosítása érdekében a hatóság megismerhetetlenné teszi azokat a személyes és védett adatokat, amelyek megismerésére az iratbetekintésre jogosult személy egyébként nem jogosult. 
A panaszos beadványában jelezte, hogy az iratbetekintés során egy másik ügyfél iratait a saját aktájában találta, és a települési napról másolatot készíthetett úgy, hogy további nyolc gyorshajtó jármű rendszámát, haladási irányát, sebességtúllépését mértékét.
Az adatvédelmi alapelvei között van többek között a felelősség elve, mely szerint az adatkezelő felelős az alapelvek betartásáért, és az adatkezelés jogszerűségéért.
A fentiekre tekintettel álláspontom szerint, azzal hogy az eljáró hatóság nem tett eleget a törvény fenti rendelkezéseinek, és ezzel lehetővé tette, hogy az ügyfél olyan védett adatot ismerjen meg, amelyre egyébként nem jogosult, sérül a jogállamiság elvéből következő jogbiztonság követelménye, a tisztességes eljáráshoz, valamint a személyes adatok védelméhez fűződő alapvető jog. 
Jelzem, hogy a rendelkezésemre álló adatokból megállapítható, hogy a hosszadalmas hatósági eljárás során számos elírást, valótlan adatot tartalmaznak a határozatok, amelyek szintén azt támasztják alá, hogy a hatóság eljárása során nem kellő körültekintéssel járt el.

Intézkedésem
A jelentésemben feltárt, alkotmányos joggal összefüggő visszásság orvoslása és jövőbeni bekövetkezése lehetőségének megelőzése érdekében, az Ajbt. 32. §-a alapján felkérem az országos rendőrfőkapitányt, hogy a Ket. 115-116. §-a alapján, mint a Fővárosi Rendőr-főkapitányság felettes szervének vezetője hivatalból kezdeményezze felügyeleti eljárás lefolytatását a panaszos ügyében és hívja fel az állomány figyelmét arra, hogy 
−	kellő körültekintéssel járjanak el az alkalmazott mérőműszer adatainak feltüntetésre vonatkozóan, és minden kétséget kizáróan megállapítható legyen az alkalmazott eszköz, továbbá az eljárás lefolytatásakor a szükséges körültekintéssel járjanak el;
−	a sebességmérés során a gépjárműről és annak hatósági jelzéséről felvételt készítő eszközre vonatkozó követelményekről szóló 18/2008. (IV. 30.) GKM rendeletben foglaltakat betartva készítsenek felvételeket;
−	a jövőben kiemelt figyelmet fordítsanak a törvény által védett adatok kezelésére az eljárások során.

Budapest, 2012. december 
Prof. Dr. Szabó Máté sk.