Az alapvető jogok biztosának
Jelentése
az AJB-5307/2012. számú ügyben

Előadó: dr. Szabó-Tasi Katalin
Az eljárás megindulása
2012 márciusában vizsgálatot folytattam a Debreceni Egyetem Kazincbarcikai Kórház Nonprofit Kft. (a továbbiakban: kórház) pathológiai osztályát érintő panasz alapján. Vizsgálatomat az AJB 1351/2012. számú jelentéssel zártam le, melyben egyebek mellett felkértem a kórház igazgatóját, hogy intézkedjen a Pathológiai Előírás szövegének pontosítása érdekében, továbbá felkértem az Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kormányhivatal Fogyasztóvédelmi Felügyelőségét, hogy a kórház halottak temetésre előkészítésére irányuló tevékenységének gyakorlatát vizsgálja meg.
Tekintettel arra, hogy a fogyasztóvédelmi elügyelőség határozatát a kórház úgy hajtotta végre, hogy annak eredménye még mindig nem volt alkalmas a jelentésemben feltárt visszásság orvoslására, az ügyben az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (a továbbiakban: Ajbt.) 18. § (4) szakasza alapján utóvizsgálatot kezdeményeztem.

Az érintett alapvető jogok és követelmények
– A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye. „Magyarország független, demokratikus jogállam.” (Alaptörvény B) cikk (1) bek.)

Jogszabályi háttér
Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény (a továbbiakban: Eütv.) 
Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvénynek a halottakkal kapcsolatos rendelkezései végrehajtásáról, valamint a rendkívüli halál esetén követendő eljárásról szóló 34/1999. (IX. 24.) BM-EüM-IM együttes rendelet

A vizsgálat megállapításai
I. A hatáskör tekintetében
Az alapvető jogok biztosának feladat- és hatáskörét, valamint az ezek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az Ajbt. határozza meg. Az Ajbt. 18. § (1) bekezdése szerint az alapvető jogok biztosához bárki fordulhat, ha megítélése szerint – többek között – közigazgatási szerv tevékenysége vagy mulasztása a beadványt tevő személy alapvető jogát sérti vagy annak közvetlen veszélyével jár (a továbbiakban együtt: visszásság), feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
Az Ajbt. 18. § (1) bekezdés l) pontja és a 18. § (2) bekezdésének e) pontja alapján az alapvető jogok biztosa által vizsgálható hatóságnak, ezen belül közszolgáltatást végző szervnek minősül – függetlenül attól, hogy milyen szervezeti formában működik – a jogszabályban közszolgáltatásként megjelölt tevékenységet végző szervezet. Az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvény 1. § (2) bekezdésének b) pontja szerint egészségügyi közszolgáltatás: a részben vagy egészben a központi költségvetés és az Egészségbiztosítási Alap terhére finanszírozott egészségügyi szolgáltatás. A fentiek alapján a korábbi ombudsmani gyakorlattal összhangban közszolgáltatást végző szervek körébe tartoznak az egészségügyi intézmények.

II. Az alapvető jogok tekintetében
Az alapvető jogok biztosa egy adott társadalmi probléma mögött álló összefüggés-rendszer feltárása során autonóm, objektív és neutrális módon, kizárólag alapjogi érvek felsorakoztatásával és összevetésével tesz eleget mandátumának. Az ombudsmani intézmény megalakulása óta az állampolgári jogok országgyűlési biztosa következetesen, zsinórmértékként támaszkodott az Alkotmánybíróság alapvető jogállami garanciákkal és az alapjogok tartalmával kapcsolatos elvi megállapításaira, valamint – az ombudsmani jogvédelem speciális vonásainak megfelelően – alkalmazta az alapjog-korlátozás alkotmányosságát megítélni hivatott egyes alapjogi teszteket.
Magyarország Alaptörvényének és az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény hatályba lépésével az alapvető jogok biztosaként is követni kívánom a fenti gyakorlatot, így míg az Alkotmánybíróság eltérő álláspontokat nem fogalmaz meg, eljárásom során irányadónak tekintem a testület eddigi megállapításait. Mindezt alátámasztandó, az Alkotmánybíróság maga a 22/2012. (V. 11.) AB határozatában arra mutatott rá, hogy „az előző Alkotmány és az Alaptörvény egyes rendelkezései tartalmi egyezősége esetén éppen nem a korábbi alkotmánybírósági döntésben megjelenő jogelvek átvételét, hanem azok figyelmen kívül hagyását kell indokolni”.
Az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdése alapján Magyarország független, demokratikus jogállam Az Alkotmánybíróság korábbi töretlen gyakorlata alapján ennek a jogállami minőségnek nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. Az Alkotmánybíróság által gyakran hivatkozott tétel, hogy a jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát.

III. Az ügy érdemében
A korábbi jelentésben feltártak és orvoslásuk megkísérlése
Az AJB 1351/2012-es jelentésemben feltártam, hogy a vizsgált kórháznak a holttestek hűtésével járó költségek megfizetésére vonatkozó szabályozása, mely szerint „A holttest temetésre vagy hamvasztásra történő előkészítését a boncmester vállalkozási formában végzi, mely szolgáltatás ára egységesen 10.000 Ft + ÁFA”, aggályokat vet fel, továbbá a boncmester vállalkozási tevékenységének a kórház Pathológiai Előírásában való szerepeltetése is. Az AJB 1351/2012-es számú jelentésemben megfogalmazott érvelésem szerint az Eütv. tételesen felsorolja az egészségügyi intézményben végezhető, temetkezési szolgáltatásnak nem minősülő halottkezelési tevékenységet, amely például a holttest hűtése azt a naptári napot követő naptól, amely naptári napon a holttest eltemetésére a temetésre kötelezett engedélyt kapott, továbbá a holttest egészségügyi intézményen belüli szállítása, mosdatása, öltöztetése, borotválása, rekonstruálása (Eütv. 222/A.§). E szakasz (2) bekezdése szerint e tevékenységeken kívül az egészségügyi intézmény a megfelelő egészségügyi szakma végzésére jogosító működési engedély birtokában halottkonzerválást végezhet. E tevékenység egészségügyi intézmény által történő elvégzésére a temetkezési szolgáltató az egészségügyi intézménnyel megállapodást köthet. A vizsgált esetben a panaszosnak egy olyan szolgáltatást kellett kifizetnie, amit nem rendelet meg, illetve nem a kórházban működő szolgáltatótól rendelte meg. Megállapítható volt azonban az, hogy önmagában az a tény, hogy a Pathológiai Előírás egy, a boncmester vállalkozásának keretin belül igénybe vehető szolgáltatást tartalmazott, azt sugallhatta a laikusok számára, hogy annak igénybe vétele – a hűtési díj analógiájára – kötelező. Ezt a tisztességes eljárás elvével ellentétesnek találtam, különösen, mivel a nem igényelt, de elvégzett szolgáltatás ellenértékének kiegyenlítéséhez kötötték a holttest temetésre történő kiadását. Megállapítottam, hogy a kórházban alkalmazott szabályozás és az az alapján folytatott gyakorlat fogyasztóvédelmi aggályokat vethet fel.
A visszásság orvoslása érdekében fogyasztóvédelmi eljárás lefolytatását kértem a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kormányhivatal Fogyasztóvédelmi Felügyelőségének igazgatójától. A felügyelőség az eljárást lefolytatta, és elsőfokú határozatában megállapította a tájékoztató fogyasztókat megtévesztő jellegét, és felhívta a kórházat a tájékoztató szövegének megváltoztatására.
A megváltoztatott szöveg álláspontom szerint továbbra is félrevezető tájékoztatást tartalmazott, ugyanis abból ismételten arra lehetett következtetni, hogy a holttest temetésre való felkészítése – jogszabály alapján – ellenérték fejében, kötelezően választandó szolgáltatás.
Utóvizsgálatom során ismételten fogyasztóvédelmi eljárás lefolytatására kértem fel a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kormányhivatal Fogyasztóvédelmi Felügyelőségét.
A felügyelőség az eljárást lefolytatta, észrevételemet alaposnak találta, és IV-0-001/01367-0003/2012. számú határozatában kötelezte a kórházat, hogy a fogyasztóknak szóló tájékoztatókban a fogyasztó megtévesztésére alkalmas információ nyújtásától tartózkodjon, a vitatott tájékoztatást szüntesse meg, továbbá kötelezte a kórházat a jogkövető magatartás tanúsítására.
A kórház a felügyelőség határozatában foglaltakat tudomásul vette és a kötelezést megfelelően, határidőben végrehajtotta, majd rendelkezésemre bocsátotta a legújabb tájékoztatót, amely a jogszabály előírásának megfelelően, a hozzátartozó által is könnyen értelmezhető módon tartalmazza a halott hűtésével és temetésre előkészítésével kapcsolatos szolgáltatások jellegét és árait.
Tekintettel arra, hogy az utóvizsgálat eredményeként az alapügyben kifogásolt, és alapvető joggal összefüggő visszás körülményeket a kórház intézkedésével orvosolta, az ügyben alapjogi visszásság nem állapítható meg, ezért további intézkedést nem kezdeményezek.

Budapest, 2012. szeptember 17.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.