Az alapvető jogok biztosának
Jelentése
az AJB-4258/2012. számú ügyben

Az eljárás megindítása
A panaszos 2012/13-as tanévre a budapesti Városmajori Gimnázium és Kós Károly Általános Iskolába kívánta beíratni gyermekét (továbbiakban: Kós Károly Iskola), akit azonban nem vettek fel az iskolába. A beadvány alapján felmerült az Alaptörvényben nevesített jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és a tisztességes eljárás követelménye sérelmének, illetve közvetlen veszélyének a gyanúja. Erre tekintettel az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (továbbiakban: Ajbt.) 20. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam. Az Ajbt. 21. § (1) bekezdés a) pontja alapján Budapest XII. kerület Hegyvidéki Önkormányzatának jegyzőjétől kértem tájékoztatást a sérelmezett eljárással összefüggő körülményekről, a panasszal kapcsolatos álláspontjáról. Megkeresésemre a Polgármesteri Hivatal Oktatási és Közművelődési Irodájának vezetője válaszolt.

Az érintett alapvető jogok
A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye: „Magyarország független demokratikus jogállam.” [Alaptörvény B) cikk (1) bekezdés] és „Mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit a hatóságok részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék.” [Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdés]
Jogorvoslathoz való jog: „Mindenkinek joga van ahhoz, hogy jogorvoslattal éljen az olyan bírósági, hatósági vagy más közigazgatási döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.” [Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdés]

Az alkalmazott jogszabályok
Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény (a továbbiakban: Új Ötv.)
A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (továbbiakban Ket.)
A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Kotv.)
A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról 1992. évi LXVI. törvény
A nevelési-oktatási intézmények működéséről a 11/1994. (VI. 8.) MKM rendelet
A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (továbbiakban Ötv.)

A megállapított tényállás
A gyermek általános iskolába való felvételét szülei a család várható lakóhelyére tekintettel kérelmezték, mivel a beiratkozást követően – a csatolt szerződések szerint – új otthonukba kívántak költözni Budapestre, a Krisztina krt-ra. Az iskolai beiratkozás idején a család átmenetileg Budapesten az Alkotás utcában élt, bejelentett lakóhelyük viszont Balatonkenesén volt. A család életvitelszerűen használt lakásának címe alapján (Bp. XII. kerület) az Arany János Általános Iskola, míg a várható lakcím szerint ugyanazon kerület másik általános iskolájának a felvételi körzetébe, a Városmajori Gimnázium és Kós Károly Általános Iskolához tartoztak. A Hegyvidéki iskolai jelentkezési lap 2012/2013 adatai szerint a gyermek felvételét a szülő a Városmajori Gimnázium és Kós Károly Általános Iskolába (továbbiakban választott iskola) kérte. A jelentkezési lap mellékleteként szereplő „Jogosultságot igazoló nyilatkozatban (lakcím alapján)” pedig arról nyilatkozott a szülő, hogy a gyermekével együtt – bérleti szerződés alapján – a Budapest, Alkotás u. 9. címen rendelkezik lakcímmel, amely címen életvitelszerűen is tartózkodik. 
A szülő e nyilatkozat kitöltésekor áthúzta a nyomtatvány eredeti „bejelentett” lakcím szövegrészét és azt bérleti szerződésre javította.
Az Arany János Általános Iskola elsőosztályos tanulók beírásához használatos segédtábla adatai között a gyermek neve és adatai 16. sorszám alatt szerepel azzal a megjegyzéssel, hogy „Kós Városmajor!”
A rendelkezésemre bocsátott iratok között, 2012. április 21-én keltezet, az oktatási és közművelődési iroda vezetője által aláírt, az Arany János Általános Iskola igazgatójának címzett levél szerint: „A 2012. évi beiratkozás adatai alapján a 2012/2013-as tanévre vonatkozóan Budapest XII. kerület Hegyvidéki Önkormányzat, mint az intézményfenntartója, az alábbi névsort állapítja meg az iskola vonatkozásában” A levél az 1/b. osztály névsorában 3. sorszám alatt tartalmazza a panaszos gyermekének nevét.
A szülők választott iskola igazgatójától 2012. április 23-án értesültek telefonon, hogy gyermeküket a fenntartó törölte az iskolába felvett gyermekek névsorából és átírták a körzeti iskola névsorába. A szülők által csatolt elektronikus levelezés másolata szerint még aznap április 23-án az alpolgármesterhez fordultak, mivel tudomásuk szerint az önkormányzat oktatási ügyek az ő feladatkörébe tartoznak. Az alpolgármesternek címzett levélre 2012. április 25-én az oktatási és közművelődési iroda vezetőjétől kaptak elektronikus úton választ, amely szerint: „A leendő elsős gyermekek elhelyezése az április 19-20. napon érvényes lakcímkártya adatai alapján történt, így az Önök esetében az Alkotás utcai cím alapján. […] A leendő lakcímen – amelynek a körzetes iskolája valóban a Kós Károly iskola – életvitelszerűen még nem lakik/lakhat Zétény. A Kós Károly iskola magas körzetes létszáma miatt, nincs mód Zétény ottani elhelyezésére.” 
Az irodavezető által adott tájékoztatás szerint a gyermek családja a beiratkozáskor – akkori időpontban érvényes – lakcímkártyával kereste fel a körzeti iskolát, véleménye szerint a család várható lakóhelyére vonatkozó felvételi okot a közoktatásra vonatkozó szabályok nem ismerik, ezért a gyermek a körzetes iskolába volt csak felvehető, amelyről szerinte mindkét intézmény telefonon értesítette a szülőt. Az irodavezető felhívta a figyelmemet, hogy a kiadott eljárási rend szerint a jegyzőnek címzett, az elutasító határozatot kiadó intézmény vezetője részére átadott fellebbezést a panaszos nem nyújtott be, ezért véleménye szerint az önkormányzathoz fellebbezés nem érkezett.
Az irodavezető válaszával egyidejűleg rendelkezésemre bocsátotta az önkormányzat által, a szülők számára készített iskolai felvétel és beiratkozás rendjével kapcsolatos tájékoztatót, amelynek értelmében „A Hegyvidéki Önkormányzat fenntartásában működő iskolák befogadó nyilatkozatot nem adhatnak ki a beiratkozáskor. A beiratkozást követően a gyermekek felvételéről és az indítható osztályok számáról – a Budapest Főjegyzője által kijelölt időpontig – az adott intézményvezetője a fenntartó bevonásával hoz döntést. Kiemelten hangsúlyozzuk, hogy a felvételkor a körzetes tanulók kivételével – nem vállalunk garanciát arra, hogy az Önök által megjelölt intézményben tudjuk elhelyezni a gyermeket. Az iskolaigazgató a felvételről vagy az elutasításáról írásbeli határozatban értesíti az érintetteket. A Kt. értelmében a kijelölt iskola – akkor is, ha nem kötelező felvételt biztosító iskola – a tanuló felvételét csak helyhiány miatt tagadhatja meg, kivéve a beiratkozási időszakot. A felvételi kérelem elutasítása esetén a szülő az értesítés kézhezvételét követő 15 napos határidőn belül fellebbezést nyújthat be.”
A Közoktatás Információs Rendszer 2012. augusztusi adatai szerint a gyermek végül a Semmelweis Egyetem Gyakorló Általános Iskola és Gimnáziumban kezdte meg a tanévet.

A vizsgálat megállapításai
I. A hatáskör tekintetében
A feladat- és hatáskörömet, valamint ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságaimat az Ajbt. határozza meg. A törvény 18. § (1) bekezdése szerint az alapvető jogok biztosához bárki fordulhat, ha megítélése szerint hatóság (ideértve a közszolgáltatást végző szervet is) tevékenysége vagy mulasztása a beadványt tevő személy alapvető jogát sérti vagy annak közvetlen veszélyével jár (a továbbiakban együtt: visszásság), feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. A 18. § (2) bekezdése a) pontja alapján a közszolgáltatást végző szerv – függetlenül attól, hogy milyen szervezeti formában működik – az állami vagy önkormányzati feladatot ellátó, illetve e feladat ellátásában közreműködő szerv.
Az egyedi ügy történésének időpontjában hatályos helyi önkormányzatról szóló 1990. évi LXXIX. törvény (továbbiakban Ötv.) 8. § (1) bekezdése értelmében a települési önkormányzat kötelező feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen az óvodáról, az alapfokú nevelésről, az oktatásról, a gyermek és ifjúsági feladatokról való gondoskodás.1
A fentiek alapján az egyedi ügy tekintetében az ombudsman vizsgálati jogosultsága – az Ajbt. hatásköri szabályai értelmében – egyértelműen kiterjed. 

II. Az érintett alapvető jogok és elvek tekintetében
Az alapvető jogok biztosa egy adott társadalmi probléma mögött álló összefüggés-rendszer feltárása során autonóm, objektív módon, kizárólag alapjogi érvek felsorakoztatásával és összevetésével tesz eleget az Alaptörvényben kapott mandátumának. Álláspontom szerint az ombudsman akkor jár el helyesen, ha következetesen, zsinórmértékként támaszkodik az Alkotmánybíróság alapvető jogállami garanciákkal és az alapjogok tartalmával kapcsolatos elvi megállapításaira, valamint az egyes alapjogi tesztekre.
Az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdése alapján Magyarország független, demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság korábbi töretlen gyakorlata alapján ennek a jogállami minőségnek nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. Az Alkotmánybíróság által gyakran hivatkozott tétel, hogy a jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Az Alkotmánybíróság döntéseiben felhívta a figyelmet, hogy a jogállamiságnak számos összetevője van. Kiemelte, hogy egy demokratikus jogállamban, ahhoz, hogy a természetes és jogi személyek életviszonyaikat, működésüket, magatartásukat a jog által előírtakhoz tudják igazítani, az elvárt kötelezettségeiknek eleget tudjanak tenni, szükség van a joganyag és a jogi eljárások stabilitására, a változásokra való felkészüléshez megfelelő idő biztosítására, az egyértelműségre, a követhetőségre és érthetőségre. A fentiekkel összhangban az Alaptörvény R) cikk (2) bekezdése külön is rögzíti, hogy a jogszabályok mindenkire, így az állami szervekre nézve is kötelezőek.
Az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdése szerint mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit a hatóságok részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék. A hatóságok törvényben meghatározottak szerint kötelesek döntéseiket indokolni. „A tisztességes eljárás olyan minőség, amelyet az eljárás egészének és körülményeinek figyelembevételével lehet megítélni.”2 Álláspontom szerint a jogállamiság és a tisztességes eljárás követelményének nemcsak szabályozási szinten, de a jogalkalmazó szervek mindennapi gyakorlatában is folyamatosan érvényesülnie kell.
Az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdése szerint mindenkinek joga van ahhoz, hogy jogorvoslattal éljen az olyan bírósági, hatósági és más közigazgatási döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint „a jogorvoslathoz való jog, mint alkotmányos alapjog immanens tartalma az érdemi határozatok tekintetében, a más szervhez vagy ugyanazon szervezeten belüli magasabb fórumhoz fordulás lehetősége.”3 A jogorvoslathoz való jog tényleges érvényesüléséhez a „jogorvoslás” lehetősége, vagyis az is szükséges, hogy a jogorvoslat fogalmilag és szubsztanciálisan tartalmazza a jogsérelem orvosolhatóságát.4 A jogorvoslathoz való jognak az Alaptörvényben való garantálása a rendes jogorvoslatra vonatkozik.
A jogorvoslathoz való alapvető jog lényeges tartalma kiterjed a jogorvoslati lehetőségről vagy annak hiányáról való tájékoztatásra is. A tájékoztatási kötelezettséget az egyes eljárási kódexek is kiemelik, mintegy hangsúlyozva, hogy a jogorvoslatról való tájékoztatás nem múlhat az egyes hatóságok mérlegelésén, belátásán. Több esetben rámutattam már arra, hogy a közigazgatási eljárásokon kívül eső eljárásokban is eleget kell tenni a jogorvoslati lehetőségekről való tájékoztatásnak. A jogorvoslati lehetőség biztosítása tehát nem pusztán formai (jogszabály biztosítja vagy kizárja), hanem tartalmi (ténylegesen biztosítva volt-e) kérdés.

III. Az ügy tekintetében
Vizsgálatomat a gyermeket érintő általános iskolai felvételi eljáráskor hatályos, a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (továbbiakban Köt.) általános iskolai felvételre vonatkozó szabályainak figyelembe vétele mellett folytattam le. Vizsgálatom alatt tekintettel voltam ugyanakkor a jelentésem kiadásakor hatályos köznevelésre vonatkozó szabályokra is, amelyekre lábjegyzetben hivatkozom.
A Köt. 66. § (1) bekezdése5 értelmében a tanulói jogviszony felvétel vagy átvétel útján keletkezik. A felvétel és az átvétel jelentkezés alapján történik. A felvételről vagy átvételről az iskola igazgatója dönt. E szakasz (2) bekezdése6 rögzíti, hogy az általános iskola köteles felvenni, átvenni azt a tanköteles tanulót, akinek lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye a körzetében található (a továbbiakban: kötelező felvételt biztosító iskola). 
Lényeges kérdés, hogy ki hoz döntést a tanuló iskolába való felvételéről. A Köt. fent idézett szakasza szerint e döntési hatáskör egyértelműen az igazgatóé, ezzel szemben a Hegyvidéki Önkormányzat szülőknek szóló eljárási rendje szerint a beiratkozást követően a gyermekek felvételéről az adott intézményvezetője a fenntartó bevonásával hoz döntést. Az Arany János Általános Iskola igazgatójának szóló levél tartalma szerint pedig egyértelműen a fenntartó állapította meg az iskolába felvett gyermekek névsorát.
A fentiek ismeretében megállapítom, hogy a fenntartó elvonta a tanulók általános iskolába való felvételével kapcsolatos döntési jogkört az iskola igazgatójától és ténylegesen nem az iskola igazgatója, hanem a fenntartó hozott döntést. 
További lényeges szempont a lakóhely, illetve a tartózkodási hely fogalmának értelmezése. A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról 1992. évi LXVI. törvény 5. §-a alapján lakóhely: annak a lakásnak a címe, amelyben a polgár él. A tartózkodási hely pedig annak a lakásnak a címe, ahol – lakóhelye végleges elhagyásának szándéka nélkül – három hónapnál hosszabb ideig tartózkodik. Mindkét címet az illetékes jegyzőnél be kell jelentenie a polgárnak.
A rendelkezésemre álló adatok szerint a gyermeknek és szüleinek a beiratkozás időpontjában balatonkenesei lakóhelye volt, Budapesten semmilyen címmel nem rendelkeztek. A gyermek kötelező felvételt biztosító iskolája e körülmények alapján tehát nem Budapesten, hanem Balatonkenesén volt.
A Köt. azonban nemcsak a kötelező felvételt biztosító iskolába való felvételt ismeri, hanem a jogszabályban foglalt feltételek fennállása esetén 66. §-ában biztosítja az iskolaválasztás lehetőségét is. E szakasz (5) bekezdése7 kimondja, hogy ha az általános iskola a felvételi kötelezettsége teljesítése után további felvételi, átvételi kérelmeket is teljesíteni tud, köteles először a halmozottan hátrányos helyzetű tanulók kérelmét teljesíteni. A halmozottan hátrányos helyzetű tanulók közül előnyben kell részesíteni azokat, akiknek a lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye azon a településen van, ahol az iskola székhelye található. A halmozottan hátrányos helyzetű tanulók felvétele után a további felvételi kérelmek elbírálásánál előnyben kell részesíteni azokat a jelentkezőket, akiknek a lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye azon a településen található, ahol az iskola székhelye található. Ha az általános iskola – a megadott sorrend szerint – az összes felvételi kérelmet helyhiány miatt nem tudja teljesíteni, az érintett csoportba tartozók között sorsolás útján dönt a jelentkezők között. A sorsolásra a felvételi, átvételi kérelmet benyújtókat meg kell hívni. A halmozottan hátrányos helyzetű tanulók felvételi, átvételi kérelmének teljesítése után sorsolás nélkül is felvehető a sajátos nevelési igényű tanuló, továbbá az a tanuló, akinek ezt sajátos helyzete indokolja. A sajátos helyzetet a helyi önkormányzat rendeletben állapítja meg.
A tanuló sajátos helyzete magában foglalhat minden olyan körülményt, amelyről a közoktatásra vonatkozó jogszabályok nem rendelkeznek, így e körbe tartozhat az iskola körzetébe való várható költözés, amelyet pl. lakásépítés, bérleti szerződés is igazolhat, de ilyen ok lehet az is, hogy már az iskolába jár testvér gyermek. E kérdés meghatározásával kapcsolatosan az önkormányzatnak jogalkotási hatásköre van, azonban e rendeleti szabályozásról az irodavezető válaszában nem tájékoztatott.
A Köt. 83. §-a8 értelmében a nevelési-oktatási intézmény a gyermekkel, a tanulóval kapcsolatos döntéseit – jogszabályban meghatározott esetben és formában – írásban közli a tanulóval, illetve a szülővel. A tanuló, a szülő az iskola döntése ellen – a közléstől, ennek hiányában a tudomására jutásától számított tizenöt napon belül – a gyermek, tanuló érdekében eljárást indíthat. A felvétellel kapcsolatos további eljárási szabályokat a felvétel időpontjában hatályos a nevelési-oktatási intézmények működéséről a 11/1994. (VI. 8.) MKM rendelet szabályozta, amelynek 36. §-a9 kimondta, hogy az iskolai felvételről hozott döntést írásba kell foglalni, valamint a nevelési-oktatási intézmény döntését határozatba foglalja, ha a jelentkezést elutasítja. A határozatot meg kell indokolni és annak a jogorvoslati joggal kapcsolatos tájékoztatást is tartalmaznia kell.
A tényállásban rögzítettek szerint a panaszos gyermeke felvételével kapcsolatos elutasításról telefonon értesült, amely eljárás nem felel meg a hatályos jogszabályokban foglalt követelményeknek, hiszen az elutasítást határozatba kellett volna foglalni és azt indokolással is alá kellett volna támasztani. E határozatból szerezhetett volna a panaszos tudomást a jogorvoslati jogáról is, amint erre az önkormányzat által összeállított, a szülőknek szóló eljárásrend is hivatkozott.
A Köt. 83. § (4) bekezdés b) pontja10 szerint pedig a fenntartó jár el, és hoz másodfokú döntést a tanulói jogviszony létesítésével kapcsolatban benyújtott felülbírálati kérelem tekintetében. A fenntartó alatt a Köt. 91. § (4) bekezdése értelmében közoktatási intézményt fenntartó önkormányzat jegyzőjét kell érteni. A Köt. 83. § (7) bekezdés11 alapján a felülbírálati kérelem benyújtásával kapcsolatos határidő számítására, a mulasztásra, a kérelem elbírálásával kapcsolatos eljárásra a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvénynek a rendelkezéseit kell alkalmazni.
Az ügy megítélése szempontjából jelentős kérdés, hogy a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól 2004. évi CXL. törvény 37. § (1) bekezdése értelmében a kérelmet tartalma szerint kell elbírálni akkor is, ha az nem egyezik az ügyfél által használt elnevezéssel. Vagyis az alpolgármesterhez megküldött és a felvételi eljárás körülményeit kifogásoló elektronikus úton megküldött szülői beadványt annak tartalma alapján felülbírálati kérelemnek kellett volna tekinteni, hiszen a szülő egyértelműen kifejtette véleményét, hogy az elutasítással nem ért egyet.
A fentiekre figyelemmel nem fogadtam el az irodavezető álláspontját, miszerint a panaszos nem élt a jogorvoslati jogával. A szülők önkormányzathoz benyújtott kérelmét felülbírálati kérelemnek, jogorvoslatra vonatkozó beadványnak kellett volna tekinteni és azt a jegyzőnek a közigazgatási eljárás szabályai szerint alakszerű határozatban, indokolással ellátva kellett volna elbírálnia.
Összességében megállapítom, hogy a Budapest XII. kerület Hegyvidéki Önkormányzata, mint fenntartó az elsőosztályos tanulók felvételi eljárásával elvonta az iskola igazgatójától a tanuló felvétele meghozataláról szóló döntési hatáskört. A kerület jegyzője megsértette az eljárási szabályokat a gyermek iskolai felvételével összefüggő eljárásában, mivel a panaszos alpolgármesterhez írott levelét, amely eljutott a polgármesteri hivatal illetékes osztályára nem annak tartalma szerint bírálta el. A Városmajori Gimnázium és Kós Károly Általános iskola igazgatója az iskolába történő felvétellel kapcsolatos döntéséről a szülőket – a vonatkozó jogszabályokban foglaltak ellenére – írásban nem értesítette.
Mindezekre tekintettel a felvételiben közreműködő szervek fent ismertetett eljárásukkal a jogállamság elvéből fakadó jogbiztonság és a tisztességes eljárás követelményét sértették, valamint a jogorvoslathoz való joggal összefüggésben idéztek elő visszásságot.

Az eltelt időszakban azonban az általános iskolák fenntartásával kapcsolatos jogszabályi környezet jelentősen átalakult. 2013. január 1-je óta a települési önkormányzatok közneveléssel kapcsolatos feladatköre megváltozott, köznevelési feladatként Magyarország helyi önkormányzatairól 2011. évi CLXXXIX. törvény 13. § (1) bekezdés 6. pontja a helyi közügyek, valamint a helyben biztosítható közfeladatok körében ellátandó helyi önkormányzati feladatok között az óvodai ellátást nevesíti. A köznevelési feladatot ellátó egyes önkormányzati fenntartású intézmények állami fenntartásba vételéről szóló 2012. évi CLXXXVIII. törvény alapján 2013. január 1-jével a korábban önkormányzati fenntartású köznevelési intézmények (pl. általános iskolák) állami fenntartásba vételéről rendelkezett. 
A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 94. § (4) bekezdés n) pontja a Kormányt hatalmazta fel az állami köznevelési közfeladat ellátásában fenntartóként részt vevő szerv kijelölésére, a települési önkormányzati fenntartású köznevelési intézmények fenntartói joga állam általi átvételére. 
A Kormány e hatáskörében eljárva a Klebelsberg Intézményfenntartó Központról szóló 202/2012. (VII. 27.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés c) pontjával az Intézményfenntartó Központot jelölte ki az állami köznevelési közfeladat ellátásában fenntartóként részt vevő szervként, ennek keretében az állami fenntartású köznevelési intézmények fenntartói jogai és kötelezettségei gyakorlására. A hivatkozott Korm. rendelet 2. §-ának értelmében az Intézményfenntartó Központ központi szervből és területi szervekből áll, területi szerve a tankerület és a megyeközponti tankerület. A tankerület ellátja az illetékességi területén működő általános iskolák, alapfokú művészeti iskolák és gimnáziumok fenntartásával kapcsolatosan az Intézményfenntartó Központ szervezeti és működési szabályzatában számára meghatározott egyes fenntartói feladatokat.
A fentiekre figyelemmel a jelentésemben feltárt, alapvető jogokkal összefüggő visszásságok jövőbeni bekövetkezte lehetőségének megelőzése érdekében felhívom a tankerület igazgatójának és a Városmajori Gimnázium és Kós Károly Általános Iskola igazgatójának a figyelmét arra, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet a tanulók általános iskolába való felvételére vonatkozó szabályok betartására.

Budapest, 2013. január 14.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.
Melléklet: Lábjegyzet
1 Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 156. § (2) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte
2 6/1998. (III.11.) AB határozat és 14/2004. (V.7.) AB határozat
3 Lásd: 5/1992 (I.30.) AB határozat, 22/1995. (III.31.) AB határozat
4 Lásd: 23/1998. (VI. 9.) AB határozat, 19/1999 (VI. 25.) AB határozat, 49/1998. (XI. 27.) AB határozat
5 Knt. 50. § (1) bekezdés: A tanuló - beleértve a magántanulót is - az iskolával tanulói jogviszonyban áll. A tanulói jogviszony felvétel vagy átvétel útján keletkezik. A felvétel és az átvétel jelentkezés alapján történik. A felvételről vagy átvételről az iskola igazgatója dönt. A tanulói jogviszony a beíratás napján jön létre. A tanuló a tanulói jogviszonyon alapuló jogait az előbbi időponttól kezdve gyakorolhatja. Jogszabály, továbbá az iskola házirendje egyes jogok gyakorlását az első tanév megkezdéséhez kötheti.
6 Knt. 50. § (6) bekezdés: Az általános iskola köteles felvenni, átvenni azt a tanköteles tanulót, akinek lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye a körzetében található (a továbbiakban: kötelező felvételt biztosító iskola). Ha a településen több általános iskola működik, az egyes általános iskolai körzetet úgy kell meghatározni, hogy kialakíthatóvá váljon a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek egyenletes aránya a nevelési-oktatási intézményekben. 
7 51. § (1) bekezdés: Ha az általános iskola a felvételi kötelezettsége teljesítése után további felvételi, átvételi kérelmeket is teljesíteni tud, a további felvételi kérelmek teljesítésénél előnyben kell részesíteni a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekeket, tanulókat. A további felvételi kérelmekről az intézmény pedagógiai programjában foglaltak szerint kell dönteni.
8 37. § (1) A nevelési-oktatási intézmény a gyermekkel, a tanulóval kapcsolatos döntéseit – jogszabályban meghatározott esetben és formában – írásban közli a tanulóval, a szülővel. (2) Az óvoda, az iskola, a kollégium döntése, intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása (a továbbiakban együtt: döntés) ellen a tanuló, a szülő – a közléstől, ennek hiányában a tudomására jutásától számított tizenöt napon belül – a gyermek, tanuló érdekében eljárást indíthat, kivéve a magatartás, a szorgalom, valamint a tanulmányok értékelése és minősítése ellen. 
9 A nevelési-oktatási intézmények működéséről és a köznevelési intézmények névhasználatáról szóló (20/2012. (VIII. 31.) EMMI rendelet 23. § (3) bekezdése: Az iskola igazgatója a felvételi eljárásban a felvételről, átvételről tanulói jogviszonyt létesítő, vagy a kérelmet elutasító döntést hoz. Az iskola igazgatója köteles értesíteni a felvételi, átvételi kérelem elbírálásáról a szülőt a döntést megalapozó indokolással, a fellebbezésre vonatkozó tájékoztatással, továbbá átvétel esetén az előző iskola igazgatóját is. Az iskola igazgatója a felvételi, átvételi kérelem benyújtásával kapcsolatos ügyintézés, a határidő-számítás, a mulasztás elbírására és a kérelem benyújtásával kapcsolatos eljárás során a köznevelés rendszerében hozott döntésekkel kapcsolatos szabályok alapján jár el.
10 Knt. 37. § (3) A fenntartó jár el, és hoz másodfokú döntést a) a jogszabálysértésre hivatkozással benyújtott kérelem, továbbá b) az óvodai felvétellel és az óvodából való kizárással, a tanulói jogviszony, valamint a kollégiumi tagsági viszony létesítésével, megszüntetésével, a tanulói fegyelmi ügyekkel kapcsolatban érdeksérelemre hivatkozással benyújtott kérelem tekintetében. (4) A (3) bekezdésben szabályozott eljárásban állami fenntartású nevelési-oktatási intézményben a fenntartó vezetője, települési önkormányzat által fenntartott nevelési-oktatási intézmény esetén a jegyző, más fenntartó esetén jogi és igazgatási képzési területen szerzett felsőfokú végzettséggel és szakképzettséggel vagy a döntéshozó nevelési-oktatási intézményben igazgatói munkakör betöltésére jogosító felsőfokú végzettséggel rendelkező személy járhat el.
11 38. § (1) A fenntartó a 37. § (3) bekezdésben meghatározott eljárásban a kérelmet elutasíthatja, a döntést a) megváltoztathatja, vagy b) megsemmisítheti, és a nevelési-oktatási intézményt új döntés meghozatalára utasíthatja. (3) A kérelem benyújtásával kapcsolatos határidő számítására, a mulasztásra, a kérelem elbírálásával kapcsolatos eljárásra a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.