Az alapvető jogok biztosának
Jelentése
az AJB-3741/2012. számú ügyben

Előadó: dr. Kovács Anikó
Az eljárás megindítása 
A panaszos beadvánnyal fordult az alapvető jogok biztosához Fót Város Önkormányzat építéshatósági eljárásának elhúzódásával kapcsolatban. 
A beadványban foglaltak alapján felmerült a tisztességes eljáráshoz való jog, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményének sérelme, ezért az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi XCI. törvény (Ajbt.) 18. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot rendeltem el. A vizsgálat során részletes tájékoztatást és iratokat bocsátott rendelkezésemre Fót Város jegyzője (Jegyző).

A megállapított tényállás
A panaszos 2011. július 11-én kelt levélben fordult a Jegyzőhöz, amelyben az intézkedését kérte a szomszéd tulajdonában lévő, telekhatáron álló életveszélyesnek látszó épület miatt. A panaszos leírta, hogy az épületet megközelíteni nem merik, az ingatlana érintett területét használni nem tudja.
Fót Város Önkormányzat Polgármesteri Hivatalának Építésügyi hatósága 2011. július 28-án helyszíni szemlét tartott a kérelemben megjelölt 1253 hrsz-ú ingatlanon, melynek során megállapítást nyert, hogy az érintett ingatlan balesetveszélyes. A helyszíni szemle során jegyzőkönyv és fényképfelvételek készültek.
2011 novemberétől a panaszos többször érdeklődött az önkormányzat építéshatóságánál az ügyről, számos alkalommal sürgette a határozathozatalt. 
Végül a hatóság a panaszos levele és a helyszíni szemle során felvett jegyzőkönyv alapján 2012. április 24-én kelt határozatában kötelezte a fóti 1253 hrsz-ú ingatlan tulajdonosát, hogy a balesetveszélyes melléképületet a határozat kézhezvételétől számított 30 naptári napon belül állítsa helyre vagy bontsa le. A határozatot a kötelezett 2012. április 27-én vette át.
Az építéshatóság 2012. május 31-én a határozat önkéntes teljesítésének ellenőrzése végett helyszíni szemlét tartott a tárgyi ingatlanon. A hatóság a szemle során megállapította, hogy a kötelezett, az ingatlan tulajdonosa a 2012. április 24-én kelt határozat alapján a balesetveszélyt okozó épületrészt lebontotta és a helyén engedély és bejelentés nélkül sávalapozással lábazati szintig új épületrész építését kezdte meg, melyről az építéshatóság a szemlén szerzett tudomást.
A hatóság a helyszínen jegyzőkönyvben rögzítve az építkezést leállította, amelyről határozat formájában értesítést küldött a kötelezettnek.

Érintett alkotmányos jogok
– A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye: „Magyarország független demokratikus jogállam.” (Alaptörvény B) cikk (1) bekezdés)
–	Az állam alapjogvédelmi kötelezettsége: „Az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait tiszteletben kell tartani. Védelmük az állam elsőrendű kötelezettsége.” (Alaptörvény I. cikk (1) bekezdés)
–	Tisztességes eljáráshoz való jog: „Mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit a hatóságok részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék. A hatóságok törvényben meghatározottak szerint kötelesek döntéseiket indokolni.” (Alaptörvény XXIV. Cikk)

Alkalmazott jogszabályok
-	A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
-	Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény
-	Az építéshatósági eljárásokról és az építésügyi hatósági ellenőrzésről szóló 193/2009.(X.15.) Korm. rendelet

A vizsgálat megállapításai
I. A hatáskör tekintetében
Az alapvető jogok biztosának feladat- és hatáskörét, valamint ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az Ajbt. határozza meg. Az Ajbt. 18. § (1) bekezdése szerint az alapvető jogok biztosához bárki fordulhat, ha megítélése szerint közigazgatási szerv, helyi önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat, kötelező tagság alapján működő köztestület, a Magyar Honvédség, rendvédelmi szerv, közigazgatási jogkörben eljáró egyéb szerv e jogkörében, nyomozó hatóság vagy az ügyészség nyomozást végző szerve, közjegyző törvényszéki végrehajtó, önálló bírósági végrehajtó vagy közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége vagy mulasztása a beadványt tevő személy alapvető jogát sérti vagy annak közvetlen veszélyével jár (a továbbiakban együtt: visszásság), feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
Az Ajbt. 28. § (1) bekezdése szerint az alapvető jogok biztosa az általa lefolytatott vizsgálatról jelentést készít, amely tartalmazza a feltárt tényeket és az ezeken alapuló megállapításokat és következtetéseket.

II. Az érintett alkotmányos jogok tekintetében
Az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdése szerint Magyarország független demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság a 9/1992. (I. 30.) AB határozatában rámutatott, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. Az Alkotmánybíróság szerint a jogbiztonság az állam kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. A jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az állami és önkormányzati döntések jogszabályoknak való megfelelőségét is.
Az Alkotmánybíróság a jogbiztonság elengedhetetlen követelményének minősítette, hogy a jogalkalmazói magatartás előre kiszámítható legyen. Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. [2/1995. (XII. 15.) AB határozat]
Az Alkotmánybíróság szerint az alanyi jogok érvényesítésére szolgáló eljárási garanciák a jogbiztonság alkotmányos követelményéből erednek, de szoros kapcsolatban állnak a jogegyenlőséggel, törvény előtti egyenlőséggel is. A megfelelő eljárási garanciák nélkül működő eljárásban ugyanis a jogbiztonság az, ami sérelmet szenved. [75/1995. (XI. 21.) AB határozat, ABH 1995, 376, 383.]
Az Alaptörvény hatálybalépését megelőzően az Alkotmány a tisztességes eljáráshoz való jogot explicite nem nevesítette, ugyanakkor az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint az a független és pártatlan bírósághoz való jog, illetve a jogbiztonság elvéből levezethető eljárási garanciák egymásra vonatkoztatásával tartalmilag levezetett olyan alkotmányos alapjogot jelent, amely komplex követelményrendszert testesít meg, magában foglalva valamennyi, a jogállamiság értékrendjének megfelelő eljárási alapelvet és normát. A 2012. január 1-jén hatályba lépett Alaptörvény már expressis verbis tartalmazza a tisztességes eljáráshoz való jogot, rögzítve, hogy a közhatalmú szervek, hatóságok az ügyeket részrehajlás nélkül, tisztességes módon, ésszerű határidőn belül intézzék, döntéseiket pedig a törvényben meghatározottak szerint indokolják.
A tisztességes eljárás követelménye olyan minőség, amelyet az eljárás egészének és körülményeinek figyelembevételével lehet megítélni. A közvetlen alkotmányi garanciák gazdaságossági és célszerűségi okokból, az eljárás egyszerűsítése vagy az időszerűség követelményének érvényesülése címén sem mellőzhetők. [11/1992. (III. 5.) AB határozat, ABH 1992, 77, 84-85.; 49/1998. (XI. 27.) AB határozat, ABH 1998, 372, 376-377.; 5/1999. (III. 31.) AB határozat, ABH 1999, 75, 88-89.; 422/B/1999. AB határozat, ABH 2004, 1316, 1320, 1322.] Már több jelentésemben is hangsúlyoztam, hogy különösen nagy súlya van ennek a tételnek akkor, amikor az adott eljárás eleve alapjog-korlátozásra, szankció kiszabására vagy jogkorlátozó intézkedés meghozatalára irányul.

III. Az ügy érdeme tekintetében
1. A Jegyző tájékoztatása szerint, a hatóság 2011. július 28-án tartott helyszíni szemlét követően – ahol megállapította a melléképület balesetveszélyességét – csak 2012. április 24-én hozott határozatot a szomszédos ingatlan tulajdonosának kötelezése tárgyában, annak ellenére, hogy a panaszos 2011 novemberétől több alkalommal sürgette az érdemi intézkedést, a határozat meghozatalát.
Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (Étv.) 47. § (2) bekezdés d) pontja rögzíti, hogy az építésügyi hatóságnak külön kormányrendeletben foglaltak szerint el kell rendelnie az építmény jókarbantartására vonatkozó kötelezettség teljesítését, illetőleg az építmény felülvizsgálatát, szükség szerinti átalakítását, felújítását, helyreállítását vagy lebontását, ha annak állapota az állékonyságot, az életet és egészséget, a köz- és vagyonbiztonságot veszélyezteti.
Tekintettel arra, hogy az építési hatósági eljárásokról és az építésügyi hatósági ellenőrzésről szóló 193/2009. (IX.15.) Korm. rendelet építésrendészeti és kötelezési eljárásra vonatkozó szabályai egyéb határidőt nem állapítanak meg, így a kötelezési eljárások ügyintézési határidejét a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (Ket.) határozza meg.
A Ket. 33. § (1) és az (5) bekezdések szerint, „A határozatot, az eljárást megszüntető végzést, valamint a másodfokú döntést hozó hatóságnak az első fokú döntést megsemmisítő és új eljárásra utasító végzését az (5) bekezdésben meghatározott időponttól számított harminc napon belül kell meghozni és gondoskodni a döntés közléséről. Az ügyintézési határidő a kérelemnek az eljárásra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatósághoz történő megérkezését követő napon, hivatalbóli eljárás esetén az első eljárási cselekmény elvégzésének napján kezdődik. Mindezek alapján a közigazgatási hatósági ügy általános ügyintézési határideje 30 nap, melyet ugyanezen szakasz (7) bekezdése alapján az eljáró hatóság vezetője – ha azt jogszabály nem zárja ki – a határidő letelte előtt kivételesen indokolt esetben egy alkalommal, legfeljebb harminc, egyes meghatározott esetekben legfeljebb tizenöt nappal meghosszabbíthat. A végzésben a határidő-hosszabbítás indokait kifejezetten meg kell jelölni.
A Ket. 20. § (1) bekezdése értelmében a hatóságot eljárási kötelezettség terheli, azaz a hatóság a hatáskörébe tartozó ügyben, valamint illetékességi területén köteles eljárni.
A hatóság ezen eljárási kötelezettségéből egyértelműen következik a döntéshozatali kötelezettség is. Az eljárás ugyanis mindaddig nem fejeződik be, amíg a hatóság azt érdemi vagy nem érdemi döntésével, azaz határozattal vagy végzéssel le nem zárja.
Jelen ügyben az eljárás 2011. július 11-én panasz bejelentéssel indult, melyet az elsőfokú építéshatóság, Fót város jegyzője több mint kilenc hónap elteltével, 2012. április 24-én zárt le, építésügyi hatósági kötelezés kibocsátásával.
A fentiek alapján megállapítottam, hogy a Jegyző – tekintettel arra, hogy a Ket. és az Étv. alapján fennálló hatáskörében és jogszabályokból fakadó eljárási és döntési kötelezettségének a Ket-ben meghatározott ügyintézési határidőn belül nem tett eleget – a tisztességes eljáráshoz való joggal, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben visszásságot okozott.

Intézkedésem
A jelentésemben feltárt alkotmányos joggal összefüggő visszásság jövőbeni megelőzése érdekében az Ajbt. 32. § (1) bekezdése alapján felhívom Fót Város önkormányzatának jegyzőjét, hogy a jövőben fektessen különös hangsúlyt a beérkező panaszok törvényes elintézésére, a hatósági eljárások során a Ket-ben, illetőleg az adott eljárásra irányadó jogszabályban előírt ügyintézési határidőt maradéktalanul tartsa be.

Budapest, 2012. június 20.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.