Az alapvető jogok biztosának
Jelentése
az AJB-3008/2012. számú ügyben

Előadó: dr. Bene Beáta
Az eljárás megindítása
A panaszos a kaposvári Toldi Lakótelepi Általános Iskola és Gimnáziummal (továbbiakban: Toldi Iskola) kapcsolatos fenntartói eljárást sérelmezte, mely szerint a fenntartó megsértette a közoktatási intézmény átszervezésre vonatkozó jogszabályi rendelkezéseket. 
A beadvány alapján felmerült az Alaptörvényben nevesített jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és a tisztességes eljárás követelménye sérelmének, illetve közvetlen veszélyének a gyanúja. Erre tekintettel az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (továbbiakban: Ajbt.) 20. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam. 
Az alapvető jogok biztosa az Ajbt. 28. § (1) bekezdése szerint az általa lefolytatott vizsgálatról jelentést készít, amely tartalmazza a feltárt tényeket és az ezeken alapuló megállapításokat és következtetéseket.
Az Ajbt. 21. § (1) bekezdés a) pontja alapján Kaposvár MJ Város polgármesterétől tájékoztatást kértem a sérelmezett eljárással összefüggő körülményekről, a panasszal kapcsolatos álláspontjáról. Választ vártam arra nézve is, hogy a véleményezési joggal érintettek részére mikor nyílt meg a lehetőség véleményük kialakítására és arra mennyi időt biztosítottak, valamint a közoktatási szakértő mikor készítette el a szakvéleményét, és ezt követően az önkormányzat mikor kezdeményezte a Somogy megyei önkormányzatnál a szakvélemény megadását, továbbá azt mikor juttatták el a megyei önkormányzathoz.
Kértem továbbá az intézmény megszüntetésével összefüggésben Kaposvár MJ Város közgyűlése által tárgyalt előterjesztéseket, az ügyben hozott döntéseket, valamint az iskola megszüntetésével kapcsolatosan az intézmény alkalmazotti közössége, az iskolaszék, az iskolai szülői szervezet, a diákönkormányzat által megfogalmazott véleményeket, továbbá a megyei önkormányzat fejlesztési tervre épített szakvéleményéről szóló döntését, valamint a közoktatási szakértő véleményét.
A polgármestertől kapott tájékoztatás szerint az ügyben a Somogy Megyei Kormányhivatal is eljárást folytatott, ezért a kormánymegbízottat is tájékoztatásra kértem az oktatási intézmény átszervezésével összefüggésben folytatott vizsgálatának eredményéről.

Az érintett alapvető jogok
A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye: „Magyarország független demokratikus jogállam.” [Alaptörvény B) cikk (1) bekezdés] és „Mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit a hatóságok részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék.” [Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdés]

Az alkalmazott jogszabályok
Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény (a továbbiakban: Új Ötv.)
A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Kotv.)
A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (továbbiakban Ötv.)

A megállapított tényállás
A fenntartó 2011. március 28-án készítette el a Toldi Iskola átszervezéséről szóló előterjesztést, amely 4. oldalán rögzíti, hogy az „átalakítással kapcsolatos közoktatási szakértői véleményt az előterjesztéshez mellékletként csatoltuk.” Az előterjesztés aláírásának napján kelt levelében azt kérte a megyei oktatási hivataltól, hogy tegyen javaslatot a szakértő megbízására az intézmény átszervezésével kapcsolatos független szakértői vélemény kialakítása érdekében.
A fenntartó 2011. április 13-án intézményvezetői értekezletet hívott össze, amelynek témája az intézményi integráció volt. Az értekezleten felvetették1, hogy „a Kötv. 102. §-ában megjelenő „beszerzi az intézmény” szövegrészben található intézmény szó kötelezi-e a fenntartót arra, hogy a megszűnő (tagiskolaként beolvadó) iskola véleményei mellett a befogadó iskola véleményét is kikérje. Véleményünk, hogy a törvényben az átszervezés fogalma továbbra sem egyértelmű. A megszűnés biztosan véleményköteles, de a befogadó központi iskola esetében, a törvény szellemének megfelelő véleményköteles intézkedés nem történt. A hivatkozott jogszabályhely ráadásul azt írja elő, hogy véleménykikérés elmulasztása vonhatja magával a döntés érvénytelenné nyilvánítását. Hivatalunk részéről a 2011. április 13-án tartott megbeszélés során minden jelenlévő intézményvezetőt a vélemény beszerzésére szólítottunk fel. A Kodály Központi Iskola főigazgatónője úgy ítélte meg, hogy a fent leírtak alapján az egyes tagiskolai szervezetek véleményét beszerezni nem szükséges.”
A jegyzőkönyvek tanúsága szerint, a Toldi Iskola átszervezésével kapcsolatos véleményeket a felkért szervek (a Toldi szülői szervezete 2011. április 14-én, az iskola alkalmazottai április 15-én, a diákönkormányzat április 20-án) szóbeli tájékoztatások alapján fogalmazták meg.
A Toldi Iskola megszűnő általános iskolai osztályainak jogutódja a Központi Általános Iskola (továbbiakban Központi Iskola) Közalkalmazotti Tanácsa április 27-én fejtette ki véleményét. A Központi Iskola szerveinek további véleményeiről (iskolaszék vagy szülői szervezet, diákönkormányzat) szóló dokumentumokat a megkeresett szervek nem bocsátottak a rendelkezésemre. Az iratok között ugyanakkor fellelhető a Központi Iskola főigazgatójának nyilatkozata a diákönkormányzat, illetve a szülői szervezetek képviseleti jogáról. „A tanulóközösségek és a diákkörök a tanulók érdekeinek képviseletére diákönkormányzatot hozhatnak létre. A diákönkormányzat tevékenysége a tanulókat érintő valamennyi kérdésre kiterjed. A diákönkormányzat akkor járhat el az intézmény egészét érintő ügyekben, ha megválasztásában a tanulók több mint 50 %-ának képviselete biztosítva van. Valamennyi tagintézményben önálló diákönkormányzat működik.” A szülői szervezetekkel kapcsolatos rendelkezés: „A közoktatási törvény alapján a szülők meghatározott jogaik érvényesítésére és kötelességük teljesítésére szülői szervezetet (közösséget) hozhatnak létre. A szülői szervezet dönt saját szervezeti és működési rendjéről, munkatervének elfogadásáról, tisztségviselőinek megválasztásáról és képviseletéről. Székhely- és tagintézményenként önállóan működik a Szülői Munkaközösség, amely képviseleti úton választott szülői szervezet. A szülői Munkaközösséget a tanulók szüleinek több mint 50%-a választotta meg, ezért ez a szülői szervezet jogosult eljárni valamennyi szülő képviseletében, illetve a tagintézmény egészét érintő ügyekben.”
A gimnáziumi osztályok jogutód intézménye, a Munkácsy Mihály Gimnázium részéről az alkalmazotti értekezlet április 19-én fogalmazta meg a véleményét. A jegyzőkönyv szerint „az előterjesztés még nem született meg, írásbeli anyag nem készült. A korábbi szóbeli ismertetés alapján kell véleményezni a tervezetet.” A gimnázium szülői választmánya április 27-i véleményét tartalmazó irat rögzítette, hogy az átszervezéssel kapcsolatos írásos előterjesztés 2011. április 22-én került nyilvánosságra. A gimnáziumban működő iskolaszék szintén április 27-én kelt véleményében ugyanakkor azt rögzítette: hogy azt a fenntartó szóbeli tájékoztatása alapján alakította ki. A diákönkormányzat szintén április 27-én fogalmazta meg véleményét.
A Somogyi Kereskedelmi és Iparkamara április 19-én kelt levelében a gimnáziumi beiskolázási létszám csökkentésének szükségességét hangsúlyozta. 
A fenntartó 2011. április 20-án kelt és a megyei önkormányzatnak címzett levelében megfogalmazottak szerint: „A Kötv. 88. § (6) bekezdése alapján megküldjük az Iskola átszervezésével kapcsolatos előterjesztés kivonatát és a hozzá kapcsolódó szakértői véleményt a közgyűlés illetékes bizottságának szakvéleményét kérve.”
Az Oktatási Hivatal április 22-én kelt levelében javaslatot tett 3 fő szakértőre. A fenntartó még aznap kelt levelében felkérte a javaslatban szereplő, általa választott szakértőt.
A közoktatási szakértő véleményét 2011. április 27-i dátummal készítette el, melynek értelmében: „Az intézményátszervezés megfelel a Kt. 88. § (6) bekezdésében foglaltaknak, amely szerint a helyi Önkormányzat a közoktatási intézményét, illetve egyes szolgáltatásait – részben vagy egészben akkor szüntetheti meg, közoktatási intézményét akkor szervezheti át, ha az adott tevékenységről, szolgáltatásról továbbra is megfelelő színvonalon gondoskodik oly módon, hogy annak igénybevétele a gyermeknek, tanulónak, szülőnek nem jelent aránytalan terhet. Az intézményfenntartó önkormányzatnak az érintett intézmények fenntartása-működtetése megváltoztatásának szándéka megalapozott, ennek előkészítése és folyamatban lévő megvalósítása a jogszabályi előírásoknak megfelel. […] A fentiek alapján összességében megállapítható, hogy a tervezett intézkedések nem okoznak zavart Kaposvár Megyei Jogú Város feladatellátásában sem szakmailag, sem finanszírozás szempontjából. A jogszabályok betartásával átalakított intézményrendszerrel az Önkormányzat továbbra is megfelelő színvonalon, aránytalan tehernövekedés nélkül, a tanulók érdekeit szem előtt tartva tudja közoktatási feladatait ellátni.”
A Somogy Megyei Közgyűlés Humán Erőforrás Bizottsága 2011. április 28-ára összehívott nyilvános, rendkívüli bizottsági ülésén tárgyalt a szakvéleményének megadásáról. A bizottsági ülésen a napirend előadója, a megyei önkormányzat közoktatási referense szóban ismertette az előterjesztést. Az előadó a jegyzőkönyv szerint elmondta, hogy „Az OM azonosító megszüntetése miatt az intézményt, mint önálló intézményt szüntetik meg. Az önkormányzatok által küldött dokumentumok a bizottság tagjai által megtekinthetőek, de igény szerint kiküldik e-mailben is”. A bizottság elnöke zárszavában megjegyzi, hogy „a közoktatási törvényből adódóan úgy látja, hogy a településeken történő átszervezéshez kért vélemény formális.”A Somogy Megyei Közgyűlés Humánerőforrás Bizottsága a 42/2011. (IV. 28.) sz. határozatával az alábbi döntést hozta: A Somogy Megyei Közgyűlés a szervezeti és működési szabályzatáról szóló 20/2010. (X. 29.) ÖR. 6. sz. melléklet III. fejezet 1.13. pontja alapján, átruházott hatáskörben eljárva jóváhagyja többek között a Kaposvár Megyei Jogú Város Önkormányzata fenntartásában működő Toldi Lakótelepi Általános Iskola és Gimnázium intézményének megszüntetését. Az általános iskolai tagozat jogutódként a Kodály Zoltán Központi Általános Iskola intézményhez, a gimnáziumi tagozat a Munkácsy Mihály Gimnáziumhoz kerül 2011. július 31-i hatállyal, tekintettel arra, hogy az összhangban van a Somogy Megyei Közoktatási Feladat-ellátási és Intézményhálózat-működtetési és Fejlesztési tervben megfogalmazottakkal. 
Kaposvár Megyei Jogú Város Közgyűlése a Somogy Megyei Közgyűlés bizottságával azonos napon 2011. április 28-án ülésezett, az előterjesztések megvitatását reggel 8 órakor kezdte meg, a jegyzőkönyvben rögzített időpontok szerint az Iskola átszervezésével kapcsolatos napirend tárgyalásába az előző napirend 8 óra 14 perckor történő szavazásának lezárása után kezdett. Az iskola átszervezésről szóló napirend vitáját lezáró érdemi döntését 9 óra 35 perckor hozta meg és a közgyűlés a 76/2011. (IV.28.) számú határozatával a Toldi Lakótelepi Iskola megszüntetéséről döntött. Az intézmény általános iskolai tagozata jogutódjaként a Kodály Zoltán Központi Általános Iskolát, gimnáziumi tagozatának jogutódjaként a Munkácsy Mihály Gimnáziumot jelölte ki 2011. augusztus 1-jei hatállyal.
A Somogy Megyei Kormányhivatal a Toldi Iskola átszervezését – mind a fenntartó döntését, mind a döntést megelőző előkészítő eljárást – az Ötv. 98. §-ában biztosított törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálta. Megállapította, hogy az általános iskolai feladatellátás területén az önkormányzat a csökkenő tanulólétszámhoz folyamatosan hozzáigazította az osztályok számát és az ebből következő pedagóguslétszámot, de ezzel együtt is további átszervezési intézkedések váltak szükségessé. A korábban végrehajtott általános iskolai integrációnak már csak a Toldi Iskola nem volt része. A gimnáziumi feladatellátás területén az önkormányzat vizsgálta a fenntartott intézményeiben az érettségi eredményeket, az emelt szinten érettségizők arányát, a nyelvvizsgák szintjét és számát, az országos kompetenciamérések eredményességét, a továbbtanulási mutatókat, valamint az országos tanulmányi versenyeken elért eredményeket. Ezek alapján a gimnáziumi feladatellátás területén a Toldi Iskolában folyó középfokú oktatás átszervezését indokoltnak tartotta. A kormányhivatal véleménye szerint a város alap- és középfokú oktatás-szervezési intézkedéseit megalapozták a független külső szakértők szakmai felmérései és tanácsai.
A hivatal véleménye szerint az önkormányzat lefolytatta a Kotv. 102. § (3) bekezdésének megfelelően a Toldi Iskola megszüntetését (átszervezését) megelőző előkészítő, egyeztető eljárást. Egyben kifejtette, ha egy oktatási intézmény átszervezése más oktatási intézménybe való beolvadásával valósul meg, mindkettő intézmény esetében szükséges a vélemények beszerzése. A hivatal megállapította, hogy a fenntartó a döntést megelőzően beszerezte a közoktatási szakértő szakvéleményét és a megyei önkormányzat megyei fejlesztési tervre épített szakvéleményét is. Az átszervezésről szóló előterjesztést, a közgyűlési döntés meghozatalát megelőző véleményezési eljárásban a Közgyűlés oktatási, tudományos és kulturális bizottsága, valamint Költségvetési Intézmények Érdekegyeztető Tanácsa is véleményezte. Megállapította a kormányhivatal továbbá azt is, hogy a kérdésben állást foglalt a Somogyi Kereskedelmi és Iparkamara is, amely kifejtette a gimnáziumi beiskolázási létszám csökkentésének szükségességét. 
A fentiek alapján a kormányhivatal álláspontja szerint a fenntartó döntése, valamint a döntést megelőző előkészítő eljárás felülvizsgálata során az Ötv. 99.§ (1) bekezdésben foglalt intézkedés megtétele nem vált szükségessé.
Az Oktatási Jogok Biztosa – a kormányhivatal által megküldött iratában – hivatkozott a művelődéshez való jogra, valamint az átszervezéssel kapcsolatos szabályokra. A biztos kifejtette, hogy „a fenntartó – a jogszabályok keretei között – nagyfokú önállósággal rendelkezik az intézményi struktúra kialakításában, szervezésében. A közszolgáltatás megvalósítására hozott döntései kizárólag törvényességi okokból vizsgálhatóak felül, célszerűségi szempontból felülbírálni azokat egyetlen szervezetnek sincs joga. […] Önmagában nem tekinthető jogellenes magatartásnak egy intézmény átszervezése, összevonása, megszüntetése, ha a fenntartó betartja az arra vonatkozó garanciális szabályokat. Az intézménymegszüntetés törvényességének ellenőrzése e garanciális szabályok megtartásának megvizsgálásából állhat. […] Jelen ügyben az intézményátszervezés körülményeinek vizsgálata során oktatási jogsérelmet kimutatni nem tudtam, így az ügyben kezdeményezés megfogalmazását nem tartom indokoltnak”.

A vizsgálat megállapításai
I. A hatáskör tekintetében
A feladat- és hatáskörömet, valamint ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságaimat az Ajbt. határozza meg. A törvény 18. § (1) bekezdése szerint az alapvető jogok biztosához bárki fordulhat, ha megítélése szerint hatóság (ideértve a közszolgáltatást végző szervet is) tevékenysége vagy mulasztása a beadványt tevő személy alapvető jogát sérti vagy annak közvetlen veszélyével jár (a továbbiakban együtt: visszásság), feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. A 18. § (2) bekezdése a) pontja alapján a közszolgáltatást végző szerv – függetlenül attól, hogy milyen szervezeti formában működik – az állami vagy önkormányzati feladatot ellátó, illetve e feladat ellátásában közreműködő szerv.
A helyi önkormányzatról szóló 1990. évi LXXIX. törvény (továbbiakban Ötv.) – a vizsgálat időpontjában hatályos – 8. § (1) bekezdése értelmében a települési önkormányzat kötelező feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen az óvodáról, az alapfokú nevelésről, az oktatásról, a gyermek és ifjúsági feladatokról való gondoskodás.
A fentiek alapján az egyedi ügy tekintetében az ombudsman vizsgálati jogosultsága – az Ajbt. hatásköri szabályai értelmében – egyértelműen kiterjed. 

II. Az érintett alapvető jogok és elvek tekintetében
Az alapvető jogok biztosa egy adott társadalmi probléma mögött álló összefüggés-rendszer feltárása során autonóm, objektív módon, kizárólag alapjogi érvek felsorakoztatásával és összevetésével tesz eleget az Alaptörvényben kapott mandátumának. Álláspontom szerint az ombudsman akkor jár el helyesen, ha következetesen, zsinórmértékként támaszkodik az Alkotmánybíróság alapvető jogállami garanciákkal és az alapjogok tartalmával kapcsolatos elvi megállapításaira, valamint az egyes alapjogi tesztekre.
Az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdése alapján Magyarország független, demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság korábbi töretlen gyakorlata alapján ennek a jogállami minőségnek nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. Az Alkotmánybíróság által gyakran hivatkozott tétel, hogy a jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Az Alkotmánybíróság döntéseiben felhívta a figyelmet, hogy a jogállamiságnak számos összetevője van. Kiemelte, hogy egy demokratikus jogállamban, ahhoz, hogy a természetes és jogi személyek életviszonyaikat, működésüket, magatartásukat a jog által előírtakhoz tudják igazítani, az elvárt kötelezettségeiknek eleget tudjanak tenni, szükség van a joganyag és a jogi eljárások stabilitására, a változásokra való felkészüléshez megfelelő idő biztosítására, az egyértelműségre, a követhetőségre és érthetőségre. A fentiekkel összhangban az Alaptörvény R) cikk (2) bekezdése külön is rögzíti, hogy a jogszabályok mindenkire, így az állami szervekre nézve is kötelezőek.
Az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdése szerint mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit a hatóságok részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék. A hatóságok törvényben meghatározottak szerint kötelesek döntéseiket indokolni. „A tisztességes eljárás olyan minőség, amelyet az eljárás egészének és körülményeinek figyelembevételével lehet megítélni.2” Álláspontom szerint a jogállamiság és a tisztességes eljárás követelményének nemcsak szabályozási szinten, de a jogalkalmazó szervek mindennapi gyakorlatában is folyamatosan érvényesülnie kell.

III. Az ügy tekintetében
A települési önkormányzatok kötelező feladata az általános iskolai oktatásról és nevelésről való gondoskodás, az Ötv. és a Kotv. nem határozza meg a feladat ellátás módját, e kérdésben az önkormányzat önállóan dönt. Dönthet úgy, hogy e feladatának ellátása érdekében iskolát alapít, illetve tart fenn, intézményeit átszervezheti, megszüntetheti. Ez utóbbi döntéseit a feladatellátás biztosítása érdekében csak a jogszabályban meghatározott korlátokkal gyakorolhatja, a szabályok a döntés meghozatalához időbeli feltételeket állítanak, széleskörű egyeztetési kötelezettséget követelnek meg, továbbá jogszabály az eljárás egyéb garanciális elemeit is meghatározza.
A Kotv. 11. § (7) bekezdése ugyanakkor azt is rögzíti, hogy az „e törvényben meghatározott jogokat és kötelezettségeket rendeltetésüknek megfelelően kell gyakorolni, illetőleg teljesíteni. A jogok rendeltetésszerű gyakorlása során kiemelt figyelmet kell fordítani a gyermeki és tanulói jogok érvényesítésére. A jog gyakorlása akkor nem tekinthető rendeltetésszerűnek, ha az e törvényben és a szakképzésről szóló törvényben, illetve az e törvények végrehajtására kiadott jogszabályokban biztosított jogok csorbítására, érdekérvényesítési lehetőségek korlátozására, a véleménynyilvánítás elfojtására, a tájékozódási jog korlátozására irányul, vagy erre vezet.”

III.1. A fenntartói döntések korlátai
a/ Az időbeli korlátot a Kotv. 102. § (9) bekezdése a) pontja határozza meg, amely szerint a fenntartó tanítási évben (szorgalmi időben), továbbá – a július-augusztus hónapok kivételével – nevelési évben iskolát nem indíthat, továbbá iskolát nem szervezhet át, nem szüntethet meg, fenntartói jogát nem adhatja át. E szakasz (11) bekezdése az átszervezéssel kapcsolatos fenntartói döntés meghozatalának idejéről rendelkezik, ennek értelmében a fenntartó legkésőbb az intézkedés tervezett végrehajtása éve májusának utolsó munkanapjáig hozhat döntést a nevelési-oktatási intézmény fenntartói jogának átadásával, átalakításával, megszüntetésével, az egyéb átszervezésre vonatkozó döntések határideje július utolsó munkanapja. 
A megállapított tényállás szerint a fenntartói döntés a jogszabályban meghatározott időbeli korlátok között történt, a fenntartó döntését 2011. április 28-án hozta meg, amellyel a következő nevelési évet megelőző augusztus hónapban megvalósítandó átszervezésről döntött. 
b/ Ezt követően az egyeztetési kötelezettségre vonatkozó keret szabályokat tekintettem át. A Kotv. 102. § (3) bekezdése alapján „a fenntartó a közoktatási intézmény megszüntetésével, átszervezésével […] összefüggő döntése előtt beszerzi az intézmény alkalmazotti közösségének, az iskolaszéknek, az iskolai szülői szervezetnek (közösségnek), az iskolai diákönkormányzatnak, a nemzeti vagy etnikai kisebbségi nevelésben-oktatásban részt vevő intézmény esetén – ha nem rendelkezik egyetértési joggal – a fenntartótól függően a települési vagy a területi kisebbségi önkormányzat, illetőleg ennek hiányában az adott kisebbség helyi egyesületének, szakközépiskola és szakiskola esetén a fővárosi, megyei gazdasági kamara véleményét. Az e bekezdésben meghatározott vélemény kialakításához minden olyan információt hozzáférhetővé kell tenni a véleményezési joggal rendelkezők részére, amely a fenntartói döntés meghozatalához rendelkezésére áll. A vélemény kialakításához – az információk hozzáférhetővé tételének napjától számítva – legalább tizenöt napot kell biztosítani az érdekeltek részére.”
A Toldi Iskola jogutódlással történő átszervezése több intézményt is érint, így a beolvadó Toldi Iskolát, annak általános iskolai osztályait átvevő Központi Iskolát (amely egy székhely intézményből és 8 tagiskolából áll), illetve a gimnáziumi osztályait átvevő Munkácsy Mihály Gimnáziumot. Amint azt a kormányhivatal is kifejtette, az intézkedéssel érintett mindhárom intézményben szükséges a véleményezésre jogosult szervek – az alkalmazotti közösség, az iskolaszék (ha működik), az iskolai szülői közösség, az iskolai diákönkormányzat – véleményének a beszerzése. 
A Toldi Iskola és a Munkácsy Mihály Gimnázium esetében valamennyi szerv véleményének beszerzése megtörtént.
A rendelkezésemre álló iratok alapján megállapítottam, hogy a Központi Iskola szervei közül az átszervezést a Közalkalmazotti Tanács véleményezte, a nyilatkozatokat a Központi Iskola és tagiskolái képviseletében eljáró közalkalmazotti tanácstagok megtették. A Közalkalmazotti Tanács egyben arról is nyilatkozott, hogy mint Tanács „a tagintézmények alkalmazotti közösségeit erről tájékoztatta.” 
Ezt követően a „közalkalmazotti tanácsnak” és az „alkalmazotti közösségnek”, mint jogintézmény funkciójának a meghatározását láttam szükségesnek. A közalkalmazotti tanácsról a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 14. §-a rendelkezik, mint a munkavállalói érdekképviseleti fórum egy fajtájáról, amikor is a részvételi jogokat a munkáltatóval közalkalmazotti jogviszonyban álló közalkalmazottak közössége nevében az általuk közvetlenül választott közalkalmazotti tanács, illetve közalkalmazotti képviselő gyakorolja. E szakasz (2) bekezdése alapján annál a munkáltatónál kell közalkalmazotti tanácsot választani, ahol a közalkalmazottak létszáma a tizenöt főt eléri, a tizenöt főnél kevesebb közalkalmazottat foglalkoztató munkáltatónál közalkalmazotti képviselőt kell választani. A munkáltató pedig a törvényben meghatározott esetekben véleményezteti a tervezett intézkedését, pl. a közalkalmazottak nagyobb csoportját érintő munkáltatói intézkedés tervezete esetén.
Az alkalmazotti közösség a Kotv. 121. § (1) bekezdés 2. pontjában foglaltak alapján a közoktatási intézményben közalkalmazotti jogviszony, munkaviszony keretében foglalkoztatottak közösségét jelenti. E szervet illeti meg pl. az oktatási-nevelési intézmények minőségirányítási programjának elfogadása.
A fentiek alapján tehát a közalkalmazotti tanács a közalkalmazotti jogviszony keretében foglalkoztatott munkavállalók érdekképviseleti szerve, amely választott képviselőkből áll, ezzel szemben az alkalmazotti közösség az oktatási-nevelési intézményben „foglalkoztatottak” összességéből áll és a Kotv-ben nevesített feladatokat látja el. A két jogintézménynek egymástól eltérő funkciója, összetétele és feladata van, ezért álláspontom szerint a két jogintézmény a tagság (látszólagos) azonossága ellenére sem láthatja el ugyanazon feladatokat. A közalkalmazotti tanács, mint munkavállalói érdekképviseleti fórum véleményezheti a közoktatási intézmény átszervezését, azonban e vélemény nem válthatja ki az alkalmazotti közösség véleményének kikérését.
Mindezekre tekintettel a rendelkezésemre álló adatok alapján megállapítom, hogy a fenntartó nem kérte ki a Központi Iskola arra jogosult alkalmazotti közösségének véleményét az átszervezéssel kapcsolatban.
Szükségessé vált annak vizsgálata is, hogy meghatározott székhely és több tagintézményből álló iskola esetén mely szervek jogosultak az egész intézmény nevében véleményt nyilvánítani. A szülői szervezetekkel kapcsolatos rendelkezéseket a Kotv. 59. § (2) bekezdése tartalmazza, amely szerint, „ha az iskolában több szülői szervezet (közösség) működik, az a szülői szervezet (közösség) járhat el az iskola valamennyi szülőjének a képviseletében, amelyiket az iskolába felvett tanulók szüleinek több mint ötven százaléka választott meg. Ilyen szülői szervezet (közösség) hiányában a szülői szervezetek (közösségek) a nevelési-oktatási intézmény egészét érintő ügyek intézésére közös szervezetet hozhatnak létre, vagy megbízhatják valamelyik szülői szervezetet (közösséget) a képviselet ellátására (a továbbiakban: óvodai, iskolai, illetve kollégiumi szülői szervezet).”
Ennek ismeretében elsőként azt kell megállapítani, hogy van-e az egész intézményben olyan szülői szervezet, amelyet az egész intézménybe felvett tanulók szüleinek több mint 50 %-a választott meg. Az iratok között erre vonatkozó megállapítást nem leltem fel, ugyanakkor a főigazgató arról nyilatkozott, hogy a tagiskolák szülői szervezetei egymástól függetlenek és mind a székhely, mind a tagintézményekben önállóan működnek. A főigazgató ugyanakkor az intézményvezetői értekezleten kifejtett álláspontja szerint elegendő a Központi Iskola, mint székhely intézmény egyes szervei véleményének a beszerzése, a tagiskolák véleményének kikérése nem szükséges. Hivatkozott a Központi Iskola SZMSZ-ének Szülői Munkaközösséggel kapcsolatos szabályára is, amelynek első mondata arról szól, hogy székhely- és tagintézményenként önállóan működik a Szülői Munkaközösség, amely képviseleti úton választott szülői szervezet. Álláspontom szerint e rendelkezés szerint mind a székhely, mind a tagiskolai szülői munkaközösségek egymástól függetlenül dolgoznak, és mindegyik munkaközösség csak a saját tagiskolájának a képviseletére jogosult, ugyanakkor, ha a Szülői Munkaközösség tagiskolánként működik, akkor értelmezhetetlen a képviseleti úton történő választás. Ugyanez az értelmezési probléma tér vissza az SZMSZ további rendelkezéseiben, miszerint „a Szülői Munkaközösséget a tanulók szüleinek több mint 50%-a választotta meg, ezért ez a szülői szervezet jogosult eljárni valamennyi szülő képviseletében, illetve a tagintézmény egészét érintő ügyekben”. E szabály alapján továbbra sem egyértelmű, hogy van-e az egész intézményre nézve egy olyan szülői szervezet, amelyet az egész intézménybe járó tanulók szüleinek 50%-a választott meg. 
Mivel a Kotv. értelmében a szülői közösség maga határozza meg működési rendjét, ez alapján csak is az egyes szülői szervezetek dönthetnek arról, hogy ha nincs olyan szülői közösség, amelyet az iskolába felvett tanulók szüleinek több mint ötven százaléka választott meg, akkor az egész intézményt érintő esetekben milyen módon biztosítják a közös fellépést, a több tagiskolai szerv közül megbíznak egyet, vagy e célra létrehoznak egy „csúcs” szervet. 
Hasonló problémákat vet fel az egész intézményt érintő kérdésben a vélemény nyilvánításra jogosult diákönkormányzat szerepe is. A Kotv. 63. § (2) bekezdése értelmében „ha az iskolában, kollégiumban több diákönkormányzat tevékenykedik, az járhat el a nevelési-oktatási intézmény egészét érintő ügyekben, amelyik megválasztásában a legtöbb tanuló vett részt, feltéve, hogy ily módon a tanulók több mint ötven százalékának képviselete biztosított. Ilyen diákönkormányzat hiányában az iskolában, kollégiumban működő diákönkormányzatok a nevelési-oktatási intézmény egészét érintő ügyek intézésére közös szervezetet hozhatnak létre, vagy megbízhatják valamelyik diákönkormányzatot (a továbbiakban: iskolai, kollégiumi diákönkormányzat).” E kérdésben a főigazgató a Kotv. ismertetett szabályaival azonos, az SZMSZ-ben is megfogalmazott szabályokról nyilatkozott, ugyanakkor nem vált ismertté, hogy a jogutód szervnél mely diákönkormányzat jogosult véleményt nyilvánítani és az sem, hogy véleményét a fenntartó kérte volna.
A rendelkezésemre álló iratok alapján megállapítom, hogy a jogutód Központi Iskola szervei részéről nem áll rendelkezésemre sem a diákönkormányzat, sem az iskolaszék, sem a szülői közösség véleménye, ennek hiányában olyan tartalmú iratot sem leltem fel, amely e szervek véleményének a beszerzésére irányult volna. Ebből következően, nincs adat arról, hogy a vélemény nyilvánítására jogosult szervek valóban élhettek-e jogukkal. 
c/ Az egyeztetési kötelezettség további lényeges, törvényben rögzített követelménye, hogy a fenntartónak a vélemény kialakításához minden olyan információt hozzáférhetővé kell tenni a véleményezési joggal rendelkezők részére, amely a fenntartói döntés meghozatalához rendelkezésére áll. A vélemény kialakításához pedig – az információk hozzáférhetővé tételének napjától számítva – legalább tizenöt napot kell biztosítani az érdekeltek részére. 
A feltárt tényállás szerint az iskola átszervezéséről szóló előterjesztés a rajta szereplő dátum szerint 2011. március 28-án elkészült. Ugyanakkor a véleményezésre jogosultaknak az írásos előterjesztésről – a Munkácsy Mihály Gimnázium szülői választmányának kivételével, akinek tudomása szerint az előterjesztés április 22-én vált ismerté – nem volt tudomásuk, az átszervezésről minden fórum olyan szóbeli információk alapján alakította ki véleményét, amelyet az aktuális egyeztetésen az iskolák vezetőitől, illetve Kaposvár Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatalának illetékes vezetőjétől kaptak.  
Mindezzel szorosan összefügg az egyeztetésre vonatkozó határidő betartásának vizsgálata, hiszen a vélemény kialakításához – az információk hozzáférhetővé tételének napjától számítva – legalább tizenöt napot kell biztosítani az érdekeltek részére. A helyszíni szóbeli tájékoztatás tehát azt jelenti, hogy az arra jogosultaktól úgy kérték véleményüket az átszervezéssel kapcsolatban, hogy előzően nem álltak rendelkezésre az álláspontjuk kialakításához szükséges információk. E megállapítást támasztják alá az intézményvezetői értekezleten elhangzottak is, amikor a fenntartó az április 13-i értekezleten utasította a jelenlevő intézményvezetőket a véleményeztetés megkezdésére. Az értekezletet követő napon, április 14-én a Toldi Iskola szülői közössége fogalmazta meg elsőként véleményét, a közgyűlés döntését megelőző napon, április 27-én pedig 4 fórum véleményezte az átszervezést. 
Az egyeztetési kötelezettséggel összefüggő eljárásáról megállapítom, hogy a fenntartó nem biztosította a véleményezésre jogosultak számára sem a rendelkezésére álló információkat, sem az információk hozzáférhetővé tételének napjától számított, véleményezésre meghatározott 15 napos határidőt. Rögzíteni szeretném azt is, hogy – a rendelkezésemre álló iratok szerint – a fenntartó nem kérte ki valamennyi véleményezésre jogosult szerv álláspontját (Központi Iskola szülői közössége, diákönkormányzata), valamint a Központi Iskola alkalmazotti közössége nem nyilváníthatott véleményt. A Kormányhivatal tájékoztatása szerint, a véleményezési eljárásban részt vevő Somogyi Kereskedelmi és Iparkamara véleménye pedig, – amelyben gimnáziumi osztályok és az ott tanuló diákok számának csökkentéséről értekezik – a Toldi Iskola gimnáziumi osztályát érintő átszervezésére vonatkozó véleményezési eljárásában nem releváns, hiszen a kamara közoktatási intézmény átszervezésénél csak akkor rendelkezik véleményezési joggal, ha az átszervezés szakközépiskolát vagy szakiskolát érint3.
d/ A helyi önkormányzat, mint fenntartó a Kotv. 88. § (6) bekezdése értelmében köteles beszerezni tervezett intézkedésének véleményezése céljából a közoktatási szakértő véleményét. A független közoktatási szakértő személyére – a helyi önkormányzat megkeresésére – a közoktatási feladatkörében eljáró Oktatási Hivatal tesz javaslatot.
A közoktatási szakértő személyével kapcsolatosan a fenntartó kérte az Oktatási Hivatal javaslatát, amely szerv 3 fő szakértőre tett javaslatot. A fenntartó az általa kiválasztott és a javaslatban szereplő szakértőt április 22-én felkérte. A szakértő szakvéleményét április 27-i dátummal elkészítette és ez idő alatt állást foglalt a jogszabályban meghatározott valamennyi kérdésben. Így tehát arról, hogy a javasolt megoldás, az átszervezés biztosítja az adott tevékenység, szolgáltatás 88. §-ának (6) bekezdésében meghatározottak szerint történő további ellátását, vagyis az átszervezést követően a fenntartó a szolgáltatásról továbbra is megfelelő színvonalon4 gondoskodik oly módon, hogy annak igénybevétele a gyermeknek, tanulónak, szülőnek nem jelent aránytalan terhet5.
Álláspontom szerint a közoktatási szakértőnek a szakvéleményben e két fenti kérdéshez tartozó körülményről kell a véleményét kifejteni, ugyanakkor a szakvéleményben megjelölt feladatával szemben, nem része a véleményezésnek az átszervezéssel járó pedagógiai, szakmai, gazdasági előnyök és hátrányok vizsgálata, a közoktatási intézmény működtetése, átszervezésének indokai és különösen nem tartoznak a szakértő által vizsgált kérdéskörbe, hogy a fenntartó a döntések előkészítésekor a jogszabályi követelményeknek megfelelően járt-e el.
A szakértő szakvéleményét az önkormányzat által szolgáltatott dokumentumokra és adatokra, a Toldi Iskola működésének átszervezéséről szóló előterjesztésre, a Kaposvár Megyei Jogú Város Közoktatás-feladatellátási, intézményhálózat működtetési és fejlesztési tervére, valamint a helyi önkormányzat minőségirányítási programjára alapozta. A szakvélemény ugyanakkor nem tartalmaz utalást arra, hogy a szakértő az átszervezéssel érintett intézményt, illetve annak tervezett jogutód intézményeit, az ott folyó közoktatási tevékenységet ismerte-e, vagy annak megismerését milyen módon tette meg, pl. járt-e a helyszínen.
e/ A Somogy megyei önkormányzat a megye területén működő helyi önkormányzatok véleményének kikérésével és közreműködésével – a közoktatási feladatok megszervezéséhez szükséges önkormányzati döntés előkészítését szolgáló – feladatellátási, intézményhálózat-működtetési és fejlesztési tervet (a továbbiakban: fejlesztési terv) a törvényben meghatározott szervek közreműködésével készít. A megyei fejlesztési terv jelentősége, hogy az oktatási feladatok ellátása tekintetében tartalmazza az önkormányzatok együttműködésének alapelveit, az oktatási intézményrendszer átjárhatóságának biztosítékait és feltételeit. Éppen emiatt a Kotv. 88. § (6) bekezdése az átszervezés további feltételként határozza meg, hogy a helyi önkormányzat a közoktatási intézményét akkor szervezheti át, ha az adott tevékenységről, szolgáltatásról továbbra is megfelelő színvonalon gondoskodik oly módon, hogy annak igénybevétele a gyermeknek, tanulónak, szülőnek nem jelent aránytalan terhet. Ennek eldöntéséhez be kell szerezni a fővárosi, megyei önkormányzat – fejlesztési tervre épített – szakvéleményét.
A Kotv. 88. § (6) bekezdése továbbá arról is rendelkezik, hogy a megyei önkormányzat részére – a szakvélemény megkérésével egyidejűleg – meg kell küldeni a közoktatási szakértő véleményét. 
A fenntartó a megyei önkormányzat szakvéleményét 2011. április 20-án kelt levelében kérte, amely szerint a kérelemmel együtt küldik a közoktatási szakértői véleményt is. Miközben az Oktatási Hivatal csak két nappal később április 22-én jelölte ki a szakértőt és a fenntartó is csak azt követően kérte fel őt szakvéleményének elkészítésére. Az előzőek ismeretében a közoktatási szakértő szakvéleménye (amely április 27-i dátummal készült el) a megyei önkormányzattól való szakvélemény megkérésével egy időben nem állt rendelkezésre, tehát azt a kérelmező a levelében foglaltak ellenére sem küldhette meg a jogszabályban előírtaknak megfelelően a szakvélemény kiadására jogosult szervnek.
A megyei önkormányzat szakvélemény megadásával kapcsolatos hatáskörében – annak szervezeti és működési szabályzata szerint – a közgyűlés humán erőforrás bizottsága jár el. A bizottság 2012. április 28-ra összehívott rendkívüli ülésének napirendjére tűzte az előterjesztést. A jegyzőkönyv tartalma szerint nem állt minden dokumentum a bizottsági tagok rendelkezésére, hiszen a bizottság titkára arra utalt, hogy amennyiben szükséges, a rendelkezésre álló dokumentumokat a tagoknak e-mailben megküldik. Az előzőekben tett megállapítások alapján további kérdésként merül fel, hogy a döntést meghozó bizottsághoz a közoktatási szakértő szakvéleménye, amely feltétele a bizottsági döntés meghozatalának mikor és milyen formában jutott el. Erre irányuló kérdésemre megkeresésemben foglaltak ellenére sem kaptam választ.

III.2. A fenntartó döntése
A fenntartó az átszervezésről szóló előterjesztés tárgyalását 2011. április 28-án reggel – az időpontokat is tartalmazó jegyzőkönyv adatai szerint – 8 óra 15 perc körül kezdte meg. Ekkor még nem állt rendelkezésére a megyei önkormányzat szakvéleménye, a jegyzőkönyv szerint azonban a napirend előadója nem tájékoztatta a közgyűlés tagjait a szakvélemény hiányáról, illetve annak esetleges időközbeni megszületéséről és kihirdetéséről.
Összességében megállapítom, hogy a Toldi Iskola átszervezésével kapcsolatos döntést megelőző eljárás során a fenntartó Kaposvár MJ Város Önkormányzata, eljárásával akadályozta a Kotv-ben biztosított jogok rendeltetésszerű gyakorlását6, azzal, hogy egyeztetési kötelezettsége körében nem, illetve nem megfelelően biztosította a rendelkezésére álló információkat a véleményezési joggal rendelkezők számára. Eljárása a jogszabályokban biztosított jogok csorbítására, érdekérvényesítési lehetőségek korlátozására, a véleménynyilvánítás elfojtására, a tájékozódási jog korlátozására vezetett. Megállapítom továbbá, hogy eljárása során a fenntartó sajátosan értelmezte a vonatkozó garanciális szabályokat, azokat több alkalommal megsértette, mellyel a jogállamiságból fakadó jogbiztonság és a tisztességes eljárás követelményének sérelmét idézte elő. 

III.3. A törvényességi ellenőrzés
Az Ötv. 98. § (1)-(2) bekezdéseiben foglaltak értelmében a kormányhivatal a helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzéséért felelős szerv, amely ellátja a helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzését, a mérlegeléssel hozott önkormányzati döntésnek kizárólag a jogszerűségét vizsgálhatja. A törvény 99. § (1) bekezdése kimondja, hogy a kormányhivatal a törvényességi ellenőrzés körében – határidő tűzésével – felhívja az érintettet a törvénysértés megszüntetésére. A kormányhivatal e hatáskörét tovább erősíti a Kotv. 84. §-ának (10) bekezdése, amely arról rendelkezik, ha a döntést helyi önkormányzat, illetve szervei hozták, a kormányhivatal az Ötv. 98. §-a (2) bekezdésének a) pontja alapján a törvényességi ellenőrzési jogkörében állapíthatja meg a semmisség fennállását. Ha a kormányhivatal eljárása nem vezetett eredményre, a döntést az Ötv. rendelkezései alapján megtámadhatja a bíróság előtt és kérheti a bíróságtól a semmisség megállapítását és a Kotv-ben meghatározott jogkövetkezmények alkalmazását.
A kormányhivatal fenti hatáskörében eljárva vizsgálta a fenntartó döntését és az azt megelőző előkészítő eljárást, álláspontja szerint azonban intézkedés megtétele nem vált szükségessé.
A fenntartói döntések megtámadhatóságát a Kotv. 84. § (12) bekezdése szabályozza, amely alapján „ha jogszabály a fenntartói irányítás körébe tartozó valamely döntés meghozatalát előzetes vélemény, egyetértés, szakvélemény beszerzéséhez köti, az ennek elmulasztásával hozott döntés megtámadható. A sikeresen megtámadott döntés a meghozatalának időpontjától kezdődő hatállyal érvénytelenné válik. Megtámadásra a sérelmet szenvedett fél és az jogosult, akinek a megtámadáshoz törvényes érdeke fűződik. A megtámadást három hónapon belül írásban kell közölni, majd a közlés eredménytelensége esetében tizenöt napon belül érvényesíteni. Az érvénytelenség megállapítását a (8) és (10) bekezdésben meghatározottak szerint lehet kezdeményezni. A három hónapos határidő a döntésnek az érdekelt részére történő közlésének napján kezdődik. Ha ez a nap nem állapítható meg, a közlés napja a döntés meghozatalát követő tizenötödik munkanap. A megtámadáshoz biztosított határidő jogvesztő, igazolásnak helye nincs.”
A jelentésem III.1. és III.2. pontjában kifejtettekre tekintettel megállapítom, hogy a törvényességi ellenőrzésre jogosult Somogy Megyei Kormányhivatal érdemi felülvizsgálatot az ügyben nem folytatott le és ezzel a jogbiztonság és a tisztességes eljárás követelményének sérelmét idézte elő.
A Toldi Iskola átszervezésével összefüggésben a fenntartó által okozott alapvető jogokkal összefüggő visszásságok orvoslására, a fenntartói döntés megtámadhatóságára vonatkozó rendelkezésekre, valamint a közoktatási/köznevelési intézmények fenntartásával kapcsolatos szabályok7 2013. január l-jei változására tekintettel a fenntartó döntése, illetve az átszervezés megtörténte óta eltelt tanévre, külön intézkedést nem kezdeményezek.

Intézkedésem
A jelentésemben feltárt, alapvető jogokkal összefüggő visszásságok jövőbeni bekövetkeztének megelőzése érdekében azonban, az Ajbt. 31. §-a alapján felkérem a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a Somogy Megyei Kormányhivatal érdemi törvényességi felülvizsgálata elmulasztásával összefüggő körülményeket vizsgálja meg, és megállapításai alapján tegye meg a szükséges intézkedéseket.

Budapest, 2012. augusztus 9.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: Lábjegyzet
1 A Kaposvár Polgármesteri Hivatalnál 2011. július 26-án kelt OKS/87/2011. számú kormányhivatalnak címzett iratban foglaltak alapján
2 6/1998. (III.11.) AB határozat és 14/2004. (V.7.) AB határozat
3 Megjegyzem ugyanakkor, hogy a fenntartó önkormányzatának szervezeti és működési szabályzata lehetővé teheti az egyes döntéseinek meghozatalát megelőzően a kamara véleményezési jogát, azonban e kérdés, mivel nem a Kotv. szerinti véleményezési eljárás része nem képezte vizsgálatom tárgyát.
4 A Kotv. 121. § (1) bekezdés 22. pontja értelmében megfelelő színvonalon való további gondoskodás: ha az új feltételek között folyó óvodai nevelés, iskolai oktatás, kollégiumi nevelés személyi és tárgyi feltételei megfelelnek a szabványoknak, a közoktatási törvény 1. és 3. számú mellékletében meghatározott előírásoknak, s továbbra is biztosítottak a meglévő pedagógiai szolgáltatások (pl. a nemzeti vagy etnikai kisebbségi óvodai nevelés, iskolai nevelés és oktatás a nyelvi környezetben; nem szűnik meg tagozatos oktatás, sajátos nevelési igényű gyermekek, tanulók sajátos nevelése és oktatása, tanulási nehézséggel küzdők nevelése, oktatása) igénybevétele.
5 A Kotv. 121. §-a (1) bekezdésének 3. pontja értelmében aránytalan teher: ha a gyermek, tanuló az óvodai nevelést, iskolai nevelést és oktatást lényegesen nehezebb körülmények között vagy jelentős költségnövekedés mellett tudja igénybe venni, figyelembe véve a gyermek, tanuló életkorát, sajátos nevelési igényét (pl. a változás miatt a nevelési-oktatási intézmény eléréséhez szükséges időtartam jelentősen megnövekszik; a nevelési-oktatási intézményt csak tömegközlekedési eszközzel, többszöri átszállással lehet megközelíteni).
6 Kotv. 11. § (7) bekezdése
7 A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 74. § (1) bekezdése és 95. § (2) bekezdése