Az alapvető jogok biztosának
Jelentése
az AJB-2801/2012. számú ügyben

Előadó: dr. Dóczé Nikolett
Az eljárás megindítása
Magyarország egyik legismertebb ipari létesítménye a Paksi Atomerőmű, amely jelenleg az ország villamosenergia-termelésének mintegy 40%-át biztosítja.
Az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény preambuluma rögzíti az atomenergia alkalmazásának jelentőségét az emberiség életfeltételeinek javítása érdekében, ugyanakkor felhívja a figyelmet az alkalmazás kockázatára is. A Nemzeti Energiastratégia kiemeli, hogy az atomenergia békés célú alkalmazásánál és az atomenergiával kapcsolatos döntéseknél alapvető és legfontosabb szempont a magyar lakosság egészségének, életének és vagyonának biztonsága, ezért a nukleáris biztonságnak minden egyébbel szemben elsőbbséget kell élveznie. A Paksi Atomerőmű működését, biztonságát és azokat a körülményeket, amelyek között az atomerőmű üzemel, továbbra is rendszeresen vizsgálni kell.
Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (Ajbt.) 18. § (4) bekezdése alapján a Paksi Atomerőmű Zrt-t érintő átfogó vizsgálatot rendeltem el, amelynek egyik területe a Paksi Atomerőmű Zrt. vonatkozásában felmerült munkajogi kérdések, ezen belül a munkavédelem, esélyegyenlőség, szakszervezeti jogok és esetleges többletjuttatások, lehetőségek feltárása.
A vizsgálat eredményes befejezése érdekében tájékoztatást kértem a Tolna Megyei Kormányhivatal Munkaügyi Központjától, a Nemzeti Munkaügyi Hivatal Munkavédelmi és Munkaügyi Igazgatóságától, a Paksi Atomerőmű Dolgozóinak Szakszervezetétől, valamint a Paksi Atomerőmű Zrt-től.

Érintett alapvető jogok
– a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye:
„Magyarország független, demokratikus jogállam.” (Alaptörvény B) cikk (1) bekezdés)
– az állam objektív alapjogvédelmi kötelezettsége: 
„Az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait tiszteletben kell tartani. Védelmük az állam elsőrendű kötelezettsége.” (Alaptörvény I. cikk (1) bekezdése)
– a munkához való jog:
„Mindenkinek joga van a munka és a foglalkozás szabad megválasztásához, valamint a vállalkozáshoz. Képességeinek és lehetőségeinek megfelelő munkavégzéssel mindenki köteles hozzájárulni a közösség gyarapodásához.” (Alaptörvény XII. cikk (1) bekezdése)
– a munkáltatók és a munkavállalók együttműködéshez való joga, illetve kötelezettsége: 
„A munkavállalók és a munkaadók – a munkahelyek biztosítására, a nemzetgazdaság fenntarthatóságára és más közösségi célokra is figyelemmel – együttműködnek egymással. Törvényben meghatározottak szerint a munkavállalóknak, a munkaadóknak, valamint szervezeteiknek joguk van ahhoz, hogy egymással tárgyalást folytassanak, annak alapján kollektív szerződést kössenek, érdekeik védelmében együttesen fellépjenek, vagy munkabeszüntetést tartsanak. Minden munkavállalónak joga van az egészségét, biztonságát és méltóságát tiszteletben tartó munkafeltételekhez. Minden munkavállalónak joga van a napi és heti pihenőidőhöz, valamint az éves fizetett szabadsághoz.” (Alaptörvény XVII. cikk (1)-(4) bekezdése)
– szakszervezethez való jog:
„Mindenkinek joga van szervezeteket létrehozni, és joga van szervezetekhez csatlakozni. Szakszervezetek és más érdekképviseleti szervezetek az egyesülési jog alapján szabadon alakulhatnak és tevékenykedhetnek.” (Alaptörvény VII. cikk (2) és (5) bekezdése)

Alkalmazott jogszabályok
az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény
a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény
a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény és 5/1993. (XII. 26.) MüM rendelet
az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény

A vizsgálat megállapításai
A hatáskör tekintetében
Az alapvető jogok biztosának feladat- és hatáskörét, valamint az ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az Ajbt. határozza meg. A 18. § (1) bekezdése szerint az alapvető jogok biztosához bárki fordulhat, ha megítélése szerint közigazgatási szerv, helyi önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat, kötelező tagság alapján működő köztestület, a Magyar Honvédség, rendvédelmi szerv, közigazgatási jogkörben eljáró egyéb szerv e jogkörében, nyomozó hatóság vagy az ügyészség nyomozást végző szerve, közjegyző, törvényszéki végrehajtó, önálló bírósági végrehajtó vagy közszolgáltatást végző szerv tevékenysége vagy mulasztása a beadványt tevő személy alapvető jogát sérti vagy annak közvetlen veszélyével jár, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
Az Ajbt. 18. § (2) bekezdése értelmében közszolgáltatást végző szerv – függetlenül attól, hogy milyen szervezeti formában működik – az állami vagy önkormányzati feladatot ellátó, illetve e feladat ellátásában közreműködő szerv, a közüzemi szolgáltató, az egyetemes szolgáltató, az állami vagy európai uniós támogatás nyújtásában vagy közvetítésében közreműködő szervezet, a jogszabályban közszolgáltatásként megjelölt tevékenységet végző szervezet, valamint a jogszabályban előírt, kötelezően igénybeveendő szolgáltatást nyújtó szervezet. A közszolgáltatást végző szerv kizárólag e tevékenységével összefüggésben vizsgálható.
Az Ajbt. 18. § (4) bekezdése rögzíti továbbá, hogy az alapvető jogok biztosa a hatóságok tevékenysége során felmerült, az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében hivatalból is folytathat eljárást. A hivatalból indított eljárás természetes személyek pontosan meg nem határozható, nagyobb csoportját érintő visszásság kivizsgálására vagy egy alapvető jog érvényesülésének átfogó vizsgálatára irányulhat.
Jelen vizsgálat sajátosságát az adja, hogy egy olyan szervezet működésének körülményeit igyekszem feltárni, amely az országban egyedülálló létesítmény.

Az ügy érdemében
Munkanélküliségi helyzet a paksi kistérségben
A Tolna Megyei Kormányhivatal Munkaügyi Központja Paksi Kirendeltségének tájékoztatása szerint 2012 márciusában 2.587 regisztrált álláskeresőt tartottak nyilván. Ez a létszám 0,5%-kal haladta meg az előző év azonos időszakában nyilvántartottak számát. Az álláskeresők közül 336 fő (12,9%) volt jogosult valamely munkaügyi ellátásra, ami a 2011. azonos időszakához képest 40,4%-os csökkenést jelent. Az előző évhez viszonyított, nagymértékű visszaesés – a kormányhivatal álláspontja szerint – javarészt az ellátási rendszer változására vezethető vissza. A nyilvántartott álláskeresők körében foglalkoztatást helyettesítő támogatásra 901 fő volt jogosult március 20-án, számuk előző évhez viszonyítva 26,5%-kal csökkent, arányuk így 34,8%-ot tett ki a tárgyidőszakban. Az álláskeresőknek több mint a fele sem munkaügyi, sem szociális ellátásra nem volt jogosult. 
A Paksi Atomerőmű Zrt. munkaerőigényét mindazonáltal nem a munkaügyi szervezeten keresztül tölti fel. Egy-egy munkakörre jelentős túljelentkezés van, mivel – a Munkaügyi Központ tudomása szerint – a térségben működő cégekhez képest kiemelkedő jövedelmet biztosítanak. A munkaerőt jellemzően az MVM cégcsoport cégeitől veszik fel, a speciális tudást igénylő munkakörökben a betanulási időben pedig az ATOMIX Kft. alkalmazásában történik a foglalkoztatás. 
A fentieken túl a Tolna Megyei Kormányhivatal Munkaügyi Központja és a Paksi Atomerőmű Zrt. között azonban több területen is van folyamatos együttműködés. Az atomerőmű részese a Nemzeti Foglalkoztatási Szolgálat rövid- és hosszú távú munkaerő-piaci prognózis felvételének, a cég továbbá alapító tagja a 2006-ban létrehozott Tolna Megyei Foglalkoztatási Paktumnak és tevékenyen részt vállal a Paktum Paksi ún. Alfóruma által létrehozott pályaválasztást segítő „Pályaválasztás és Szakmatúra” kistérségi programsorozatban: 2008 óta fogadja az általános és középiskolás tanulókat a szakmák megismertetésére. Az atomerőmű alapítványi iskolája, az ún. ESZI továbbá a munkaügyi szervezet felnőttképzési tanfolyamainak képzőhelye.

Munkavédelem a Paksi Atomerőműben
A Paksi Atomerőmű Zrt. tájékoztatása szerint a munkavédelemre vonatkozó belső szabályait az 1993. évi XCII. törvénynek (a továbbiakban Mvt.), az 5/1993. (XII.26.) MüM végrehajtási rendeletnek és az Atomerőműben végzett tevékenységekre, munkaeszközökre, a felhasznált veszélyes anyagokra, keverékekre vonatkozó további jogszabályoknak megfelelően készítette el. Az Atomerőmű munkavédelmi szabályozását – az egyéb belső szabályozásokkal összhangban – szabályzat és eljárásrendek írják le. 

A munkavégzés tárgyi feltételei:
A munkavédelmi szabályzatban és egyéb eljárásrendekben a munkavégzés tárgyi feltételei néhány példán keresztül bemutatva a következők szerint valósulnak meg.
Megfelelő mennyiségű és minőségű ivóvizet biztosít az Atomerőmű a munkahelyeken elhelyezett hűtött és szénsavval dúsított, valamint forró vizet adó automatákkal. Az ellenőrzött zónán belüli „meleg” munkahelyek környékén, a sugár-egészségügyi előírások figyelembe vétele mellett hűtött vizes ivó kutakat létesítettek. Az ellenőrzött zóna és az azokon kívüli területeken munkát végzők számára az Atomerőmű öltözőket, a létszámnak megfelelő mennyiségű zuhanyt, az ellenőrzött zóna területén az előzőek mellett tisztálkodó szert, beépített hajszárítókat, törölközőt és adagolóból kézápolót biztosít. Minden vezető felelős az általa irányított szervezet területének rendjéért, a veszélyes anyagok központi gyűjtőhelyre történő szállításáért. A területi rend biztosítása érdekében minden vezető köteles a területét rendszeresen ellenőrizni és intézkedni a feltárt hiányosságok, rendellenességek megszüntetésére. Az Üzemi területen a technológiai berendezések kezelésének, ellenőrzésének, javításának biztonságos elvégzése érdekében le- és beesés ellen megfelelő védelmet nyújtó szilárd, biztonságosan megközelíthető kezelőállások vannak kialakítva. A berendezések karbantartása, javítása, vizsgálata miatt esetenként szükség van azok beállványozására. Az állványok építését, használatra történő átvételét, rendszeres ellenőrzését külön eljárásrend szabályozza. 
A munkavégzés tárgyi feltételeire vonatkozóan különleges munkavédelmi szabályozás nincs. Az ionizáló sugárzás okozta kockázatnak kitett munkavégzésre vonatkozó speciális szabályokat a sugárvédelmi szabályzat tartalmazza, ez azonban nem tárgya a munkavédelemnek.
A munkavégzés tárgyi feltételeiről a munkavállalók az első munkába állást megelőző elméleti és gyakorlati munkavédelmi oktatás keretében kapnak tájékoztatást, majd azt követően a fizikai munkakörben foglalkoztatottak félévenként, míg a szellemi és adminisztratív munkakörben foglalkoztatottak évenként részesülnek oktatásban. 

A munkafolyamatra, a technológiára, és az anyagra vonatkozó követelmények szabályozása
A belső szabályozásokban a munkafolyamatra, a technológiára és az anyagokra vonatkozó követelmények, továbbá azok közzététele néhány példán keresztül bemutatva a következők szerint valósul meg.
A veszélyes munkafolyamatoknál, technológiáknál a veszélyek megelőzése, illetve károsító hatásuk csökkentése érdekében a veszélyforrásokat és az ellenük való védekezés módját az új munkavállalóval a munkavédelmi gyakorlati oktatás keretében, valamint munkakezdés előtt az úgynevezett munkakezdés előtti eligazítás keretében ismertetni kell. Az egyéni védőeszközök kiválasztását munkavédelmi és foglalkozás-egészségügyi szakember végzi. Az egyéni védőeszközök biztosítása munkavállalók részére és használatuk megkövetelése, ellenőrzése a szervezeti egység vezetőjének a feladata. A munkahelyek biztonsági berendezésekkel – például figyelmezető feliratok, piktogramok, hang és fényjelzések, vészvilágítás – vannak felszerelve. Ezek megfelelőségéért, üzemkészségéért a területileg illetékes vezető felel. A munkahelyek el vannak látva a veszélyforrásoknak és a létszámnak megfelelő elsősegélynyújtó felszereléssel. Az elsősegélynyújtó felszerelések ellenőrzését a területért felelős vezető, a hiányok pótlását szerződés keretében az Atomerőmű területén üzemelő gyógyszertár végzi. Az Atomerőmű területén 24 órás szakszolgálattal jól felszerelt eset kocsi áll rendelkezésre és minden műszakban, csoportban, területen biztosított legalább egy fő képzett elsősegélynyújtó. Azokon a munkahelyeken, ahol az alkalmazott technológia, felhasznált, alkalmazott anyag miatt vészzuhanyt létesítettek és/vagy közömbösítő oldatot tartalmazó szemmosó készletet tartanak készenlétben, a vészzuhany működőképességéről havi gyakorisággal kell meggyőződni és ellenőrizni a szemmosó készlet rendelkezésre állását.

A munkavégzés személyi feltételei
A munkavállaló csak olyan munkára és akkor alkalmazható, ha annak ellátására megfelelő élettani adottságokkal rendelkezik; foglalkoztatása az egészségét, testi épségét, illetőleg a fiatalkorú egészséges fejlődését károsan nem befolyásolja; annak ellátására megfelelő élettani adottságokkal rendelkezik; foglalkoztatása az utódaira veszélyt nem jelent; mások egészségét, testi épségét nem veszélyezteti és a munkára külön jogszabályban meghatározottak szerint alkalmasnak bizonyult.
Az egészségügyi megfelelőségről előzetes és időszakos orvosi munka-alkalmassági vizsgálat alapján kell dönteni. Az előzetes, az időszakos, valamint a munkaviszony megszűnésekor elvégzendő záró orvosi vizsgálatok rendjét a vonatkozó jogszabályokkal összhangban külön eljárásrend szabályozza. Tilos egyedül munkát végezni a forgácsoló műhelyben, faipari műhelyben; hidrogénüzemben, ha a hidrogénfejlesztő üzemel; a hermetikus tér helyiségeiben, a hermetizálást követően; a transzformátorok körüli kerítéssel elzárt területen; tilos egyedül munkát végezni olyan helyen, ahova beszállási engedély kell, valamint feszültség alatti és a feszültség közeli körülmények között. 
Ha a munkát egyidejűleg két vagy több munkavállaló végzi, a biztonságos munkavégzés érdekében az egyik munkavállalót meg kell bízni a munka irányításával, és ezt a többiek tudomására kell hozni. A sérülékeny csoportba tartozó munkavállalók foglalkoztatására vonatkozó szabályozást a munkavédelmi szabályzat melléklete tartalmazza. 
Az Mvt. előírásain túlmenő különleges intézkedésként lehet megemlíteni az adott munkakörökben foglalkoztatottak felvételét megelőző és időszakos pszichológiai vizsgálatát. A munkavállalók a fentiekről a belépőképzés elméleti és gyakorlati munkavédelmi oktatása során, valamint a ciklikus munkavédelmi oktatások során értesülnek, kapnak tájékoztatást. 

A munkavállalókra vonatkozó egységes és átfogó megelőzési stratégia kialakítása
Az Atomerőmű munkavállalókra vonatkozó egységes és átfogó megelőzési stratégiáját, összhangban a nemzetközi nukleáris energiaiparban alkalmazott gyakorlattal az Atomerőmű Biztonságpolitikája tartalmazza. A Biztonságpolitika az Atomerőmű biztonság, a biztonsági előírások szerinti üzemeltetés melletti elkötelezettségét nyilvánítja ki, amelyek az alapját adják a biztonságra – beleértve a munkabiztonságot is – vonatkozó belső szabályozásoknak, de nem tartalmazza tételesen a munkafolyamatokra, a munkaszervezésre, a munkafeltételekre, a szociális kapcsolatokra és a munkakörnyezeti tényezők hatására vonatkozó részeket. 

Biztonsági felülvizsgálat és mentési terv az Atomerőműben
A veszélyes munkaeszközök időszakos biztonsági felülvizsgálatára legalább 5 évente sor kerül az Atomerőműben. Évente van továbbá ún. szerkezeti vizsgálat, valamint a villamos kéziszerszámok, hordozható biztonsági transzformátorok és a kábeldobos hosszabbítók szerelői ellenőrzése. A gázhegesztés és az ívhegesztés berendezéseit, biztonsági szerelvényeit pedig a 143/2004. (XII.22.) GKM rendelet (Hegesztés Biztonsági Szabályzat) szerint ellenőrzik.
Az Atomerőműben a munkavállalók kimenekítését, a veszélyhelyzet kezelését az Átfogó Veszélyhelyzet-kezelési és Intézkedési Terv (AVIT) szabályozza. 

Munkavédelmi oktatás
A Paki Atomerőmű Zrt. tájékoztatása alapján minden felvett munkavállalót, valamint az erőmű területén munkát végző vállalkozás munkavállalóját munkavédelmi alapoktatásban kell részesíteni. A munkavédelmi alapoktatás gyakorlati és elméleti oktatásból áll. 
Gyakorlati munkavédelmi oktatást a munkahelyen, a munkába állás első napja előtt meg kell tartani a saját, és az erőmű területén munkát végző vállalkozás munkavállalói részére. A gyakorlati munkavédelmi oktatás során az oktatást végző ismerteti a munkavégzés és/vagy a tartózkodás közvetlen környezetében, az ott található veszélyforrásokat, az ellenük való védekezés módját, a közlekedési útvonalakat és szabályokat, a vészkijáratokat és a menekülési útvonalakat, valamint az adott munkahelyre vonatkozó legfontosabb magatartási és viselkedési szabályokat. A gyakorlati munkavédelmi oktatás során az oktatást végző bemutatja és megtanítja a munkavállalót a védőeszközök használatára, szükség szerint begyakoroltatja annak használatát, ismerteti az egyéni védőeszköz megfelelőségének ellenőrzésére, tárolására, cseréjére és karbantartására vonatkozó munkavállalói feladatokat. Szintén a gyakorlati oktatás keretében mutatja be és ismerteti az oktatást végző a munkavállalóknak a biztonsági jelzések jelentését és a hozzájuk kapcsolódó kötelezettségeket.
Az elméleti oktatás a belépőképzés „A” modul képzési program keretében valósul meg. Az Atomerőmű területén történő önálló munkavégzésre való jogosultság megszerzéséhez a tanfolyam elvégzését követően, a betöltendő munkakörének megfelelő munkavédelmi vizsgát kell a munkavállalónak tennie.
Az Atomerőmű fizikai munkakörben foglalkoztatott munkavállalóinak ismétlődő munkavédelmi oktatását félévenként, hatósági jogosító vizsgával rendelkező munkavállalók ismétlődő munkavédelmi oktatását évenként a központi szinten tartó oktatás keretében kell megtartani. Az Atomerőmű vezető, műszaki és adminisztratív munkakörben foglalkoztatott munkavállalóinak ismétlődő munkavédelmi oktatását évenként a tűzvédelmi és az AVIT oktatással egy időben kell megtartani. 

Munkahelyi balesetek az Atomerőműben az elmúlt három évben
Az Atomerőmű az elmúlt három évben bekövetkezett munkabalesetek vizsgálata során az állapította meg, hogy azokat elsődlegesen a munkavállaló figyelmetlensége, rossz vagy rosszul koordinált mozdulata idézte elő, de néhány esetben kiváltó és/vagy közreható okként a munkakörnyezet, a munkaeszköz, a munkavégzésre vonatkozó írásos dokumentáció, a megválasztott munkamódszer nem megfelelősége is megállapítható volt. A jelentésköteles munkabalesetek során a munkát végző kéz (felső végtag) és a közlekedésre használt láb (alsó végtag) sérült a leggyakrabban. Az elmúlt három év munkabaleseteinek vizsgálata során megállapították továbbá, hogy a sérülések (egészségkárosodások) jellege a felső végtagok esetében általában a munkavégzés során bekövetkező vágás, zúzódás, rándulás, húzódás és néha törés volt, míg az alsó végtagok esetében általában a lépcsőn, közlekedési útvonalakon történő közlekedés, fizikai felkészítő során bekövetkező húzódás, rándulás és néha törés volt. A munkabalesetek során bekövetkezett sérülések (egészségkárosodások) egyike sem okozott maradandó egészségkárosodást.
A munkaképtelenséggel járó munkabalesetek esetén a munkavállalók a vonatkozó jogszabály szerint baleseti táppénzben részesülnek és a munkabalesetek bejelentésével, kivizsgálásával foglalkozó eljárásrendnek megfelelően a benyújtott jogos kárigényüket szintén megtéríti az Atomerőmű.
A bejelentett munkabalesetek kivizsgálását az 5/1993. (XII.26.) MüM rendelet alapján a munkabalesetek bejelentésével, kivizsgálásával foglalkozó eljárásrend szerint munkavédelmi szakemberek végzik. A kivizsgálás során feltárják a munkabalesetet előidéző elsődleges és hozzájáruló okokat és meghatározzák a felelős és a határidő feltüntetésével szükség szerint azokat a műszaki, szervezési, oktatási és adminisztratív intézkedéseket, amelyek végrehajtásával, nagy valószínűséggel a munkabaleset megismétlődése elkerülhető. Ilyen intézkedések voltak például a következők: karbantartási utasítás kiegészítése, a karbantartáshoz használt munkaeszköz módosítása, korlát átalakítása, közlekedési útvonal akadálymentesítése, közlekedési út burkolatának javítása, a munkabaleset tanulságainak oktatása. 
A Nemzeti Munkaügyi Hivatal tájékoztatása szerint ún. balesetvizsgálattal kapcsolatban a Paksi Atomerőmű Zrt.-t érintő olyan panasz érkezett a Tolna Megyei Kormányhivatal Munkavédelmi és Munkaügyi Szakigazgatási Szervének Munkavédelmi Felügyelőségéhez, amelyben a munkabaleset fogalmának értelmezésében állt fenn jogi vita: a sérültek panasszal éltek, melyben kérték a balesetük munkabalesetté nyilvánítását. A munkavédelmi felügyelő a balesetvizsgálatainak eredményeként a baleseteket munkabalesetnek nyilvánította.
Bejelentést foglalkozási megbetegedésről a vizsgáló orvos tett. A vizsgálatban döntéshozatalra – az akkor hatályos jogszabályok szerint – az Országos Munka-és Foglalkozás-egészségügyi Intézet (OMFI) volt jogosult. A bejelentéssel kapcsolatos döntésről sem az Igazgatóság, sem a Felügyelőség nem rendelkezik információval.
A Paksi Atomerőmű Zrt.-vel kapcsolatban az elmúlt 3 évben összesen 6 esetben történt felügyelői intézkedés, amelyből 5 munkabalesetre, 1 foglalkozási megbetegedés bejelentésére vonatkozott. A foglalkozási megbetegedés bejelentésének vizsgálatát a Felügyelőség elvégezte és döntéshozatalra – az akkori állapot szerint – az OMFI részére megküldte. Két esetben a balesetet a munkavédelmi felügyelő a sérült panasza alapján indított vizsgálatban munkabalesetté minősítette. A felügyelő a munkáltatói balesetvizsgálatot egy esetben hiányosnak találta és újabb vizsgálatot rendelt el. Egyetlen esetben balesetvizsgálatot tartott a felügyelő, melynek eredményeként – a további balesetek elkerülése érdekében – szervezési intézkedéseket írt elő. A Paksi Atomerőmű Zrt.-től hiányos adatszolgáltatása miatt szintén egy esetben kellett tájékoztatást kérni.
A Nemzeti Munkaügyi Hivatal álláspontja szerint a munkavállalói létszámhoz és a tevékenységhez képest jellemzően kevés a munkabaleset, és általában ezeket is megfelelően kivizsgálják, valamint meghozzák a szükséges intézkedéseket. A Felügyelőség általános tapasztalata szintén az, hogy Tolna megye munkáltatóinak munkavédelmi helyzetéhez viszonyítva a Paksi Atomerőmű Zrt. munkavédelmi tevékenysége példa értékű. A jogi előírásokat betartják, a munkavállalók védelmét többek között részletes szabályozásokkal, vizsgálatokkal, rendszeres oktatásokkal és vizsgáztatásokkal, feltételekhez kötött beléptetésekkel, az egyéni védőeszközök maradéktalan biztosításával, munkavédelmi képviselői tanáccsal magas színvonalon biztosítják. 

Esélyegyenlőség követelménye
A Paksi Atomerőmű Zrt. rendelkezik esélyegyenlőségi tervvel. A megkeresésemre küldött tájékoztatás szerint az egyenlő bánásmód betartása és az esélyegyenlőség elősegítése érdekében az előzetes képzéshez, betanuláshoz kötött munkakörök betöltésnél a negyven felettiek pályázatát nem utasítják el arra hivatkozva, hogy a képzés és a betanítás korukból következően már nem kifizetődő befektetés. Az álláshirdetések megfogalmazásakor és a munkavállalók kiválasztásánál kor, nem, nemzetiség, családi és egészségügyi állapot szempontjából nem tesznek különbséget. Ennek érdekében az álláshirdetések megjelentetéséhez az Atomerőmű esélyegyenlőségi referens egyetértését kéri.
Az Atomerőmű az esélyegyenlőségi tervben kötelezettséget vállalt arra, hogy a nők, 40 év felettiek, roma identitású, fogyatékkal élő és családos munkavállalók esélyegyenlőségének elősegítése érdekében támogató intézkedéseket hoz, különösen a bérezés, szakmai előmenetel, képzés, munkakörülmények és a gyermekneveléssel és a szülői szereppel kapcsolatos kedvezmények terén. 
A munkáltató elkötelezett továbbá az iránt, hogy a foglalkoztatás során megelőzi és megakadályozza a munkavállalók hátrányos megkülönböztetését. Ez kiterjed a munkaerő-felvételre, az alkalmazásnál a munkabérek, a jövedelmek, a juttatások, a képzés, a továbbképzés és egyéb ösztönzések meghatározására, az áthelyezés, a felmondás és egyéb foglalkoztatással összefüggő esetekre. Kiterjed továbbá a munkavállalók bárminemű, különösen koruk, nemük, családi állapotuk, nemzetiségük, fajuk, származásuk, vallásuk, politikai meggyőződésük miatti diszkriminációra. Ez alól kivétel a foglalkoztatás jellegéből, vagy természetéből egyértelműen következő, szükséges megkülönböztetés esetei.

Szakszervezeti jogok
A Paksi Atomerőmű Dolgozóinak Szakszervezete (továbbiakban PADOSZ) a Paksi Atomerőmű Zrt-ben, a Paksi Atomerőmű területén tevékenykedő, az atomenergetikához, az Atomerőmű működtetéséhez kapcsolódó és annak szolgáltatató, valamint a Paksi Atomerőmű által fenntartott intézményben rendelkezik tagsággal. Meghatározó tagságát a Paksi Atomerőmű munkavállalói teszik ki 779 taggal, valamint még tíz társaságnál rendelkezik összesen 619 taggal. A nyugdíjas tagokat is beszámítva a PADOSZ-nak mindösszesen 1722 tagja van.
A PADOSZ a szakszervezeti jogait a Munka Törvénykönyvében, a Munkavédelmi Törvényben, Villamosenergia-ipari Ágazati Kollektív Szerződésben (továbbiakban VKSZ), az Paksi Atomerőmű Zrt. Kollektív Szerződésében, valamint az Atomerőmű és a Paksi Atomerőműben működő szakszervezetek között kötött megállapodásban rögzítettek szerint gyakorolhatja. A szakszervezeti jogok, úgymint a kollektív szerződéskötési jog, a tájékoztatási, a tájékozódási, a konzultációs, a véleményezési jogaik a hivatkozott kollektív szerződésekben lefektetett módon biztosítottak, azokkal élnek, élhetnek. A PADOSZ tájékoztatása szerint a törvényeket és megállapodásokat az Atomerőmű betartja és biztosítja a szakszervezet műkötetéséhez szükséges feltételeket is, mint például a megfelelő inkastruktúrát, munkaerőt az adminisztrációs feladatok ellátásához, a híradástechnikai és az informatikai rendszerekhez való ingyenes hozzáférést, és egyéb a működéshez szükséges technikai szolgáltatást. A Paksi Atomerőmű lehetővé teszi a szakszervezeti információk közzétételét a saját belső információs csatornáin (intranet, Atomerőmű újság, Hírlevél). A szakszervezeti képzésekre – a szakszervezet tagságával arányosan meghatározott módon – évenként rendelkezésre bocsátja a tulajdonában álló üdülők közül (Balatonfüredi Rekreációs Központ, Faddi Pihenőtelep) a szakszervezet által igényeltet. Az Atomerőmű ezen felül elismeri és biztosítja a szakszervezeti munkával kapcsolatos utazási költségeket, valamint szakszervezeti kulturális programokhoz biztosít autóbuszos szállítást. 
Évenként van helyi bértárgyalás és bérmegállapodás. A szakszervezetnek külön megállapodása van a munkavállalókat érintő belső szabályzatokra, eljárásrendekre, amelyekkel kapcsolatban – amennyiben módosításra, vagy kiegészítésre kerülnek –, a munkáltató felkérésére gyakorolhatják a véleményezési jogukat. A PADOSZ tapasztalata alapján a munkáltató a konstruktív javaslataikat, illetve véleményüket figyelembe veszi, vagy legalábbis komoly megfontolás tárgyává tette.
Összességében megállapítható, hogy szakszervezeti jogokat a munkáltató a törvényi előírásoknak megfelelően biztosítja. A kollektív szerződésekben lefektetett, a szakszervezetek működését szabályozó pontok betartásra kerülnek. A kollektív szerződésen kívüli kétoldalú megállapodásokban rögzítettek biztosítják a szakszervezet működtetéséhez szükséges feltételeket. 

Munkavállalói juttatások
A Paksi Atomerőmű Zrt. mint munkáltató, vállalkozási szerződések alapján, az abban foglaltaknak megfelelően biztosít foglalkozás-egészségügyi szolgáltatást a Nukleo-Med Kft.-vel – mint foglalkozás egészségügyi központtal – kötött szerződésen keresztül a paksi telephelyen dolgozó munkavállalók részére. A társasági foglalkozás-egészségügyi szolgáltatás fő részterületei az alábbiak.
A munkaköri alkalmassági vizsgálatok: minden munkavállaló köteles évente időszakos alkalmassági vizsgálaton részt venni. A munkaköri alkalmassági vizsgálat során kiemelt figyelemmel kell lenni arra, hogy az Atomerőmű speciális munkahely, ennek megfelelően a primer, szekunder, tercier prevenció érdekében az elvégzendő vizsgálatok és a szükséges szakorvosi vizsgálatok köre kerül meghatározásra.
Kiemelt figyelmet kap a munkahelyi egészségmegőrzés is. Az Atomerőmű rendelkezik pszichológiai szolgáltatással: a foglalkozás-egészségügyi szakorvos együttműködik a hatósági jogosító vizsgára kötelezett munkavállalók pszichológiai állapotfelmérését végző pszichológussal az állapotfelmérés során a minősítések meghatározásában. A pszichológus a munka-alkalmassági vizsgálatok során, valamint egészségmegőrzés céljából a foglalkozás-egészségügyi szakorvossal együttműködik továbbá a munkavállalóknál kivizsgált testi tünetek, illetve stresszre romló pszichoszomatikus tünetek alapján, egyedi (pl. munkahelyhez, stresszhez, családhoz kapcsolódó) lelki problémák feltárása esetén. Szakmai tevékenységével segítséget nyújt a munkavállalók részére a kritikus, nehéz élethelyzetből adódó tünetek, megbetegedések orvoslásában. 
A foglalkozás-egészségügyi szolgáltató közreműködik a társaság munka-egészségügyi, -fiziológiai, -higiénés és ergonómiai munkáltatói feladatainak megoldásában, a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 21. § (3) és a 23. § (2) bekezdéseiben előírtak szerint.
A Paksi Atomerőmű Zrt-nek influenza alatt biztosítani kell az alaprendeltetéséből adódó villamos energiatermelési feladatait és a nukleáris biztonság folyamatos fenntartását. Az influenzára történő felkészülés ezért elengedhetetlen a megbetegedési és halálozási ráta minimalizálásának, az energiatermelés és a nukleáris biztonság fenntartásának és az üzletmenetben keletkező zavarok elkerülésének tekintetében. A munkavállalók egészségmegőrzése érdekében a kritikus munkakörökben alkalmazottak részére influenza elleni védőoltás igénybevételére biztosítanak lehetőséget.
Az atomerőmű a munkavállalók kábítószermentes állapot ellenőrzését végeztet, pozitív eredmény esetén az igazságügyi orvos szakértői intézethez fordulnak, a vonatkozó belső szabályzat betartásával. Alkoholos vérvizsgálat elvégzése kapcsán a vonatkozó szabályozás szerint az előállított személytől, munkavállalótól vérmintát vesz a szolgáltató hatósági vizsgálat céljából, orvosi vizsgálatot végez az alkoholos befolyásoltság mértékének megállapítására, az előírás szerint lezárt vizsgálati anyagot a rendésznek átadja továbbítás céljából, a Rendészeti Osztály visszajelzése alapján az érintett személynél soron-kívüli alkalmassági vizsgálatot végez, és további utasításokkal látja el a munkavállalót.
A fentieken túl a foglalkozás-egészségügyi központ végzi a társaság paksi telephelyén, üzemi területen előforduló balesetek, rosszullétek ellátását négyoldalú megállapodásban – Paksi Atomerőmű Zrt., OMSZ, Nukleo-Med Kft., Atomix Kft, Tűzoltóság –  rögzített keretek alapján. A foglalkozás-egészségügyi szolgáltatáshoz, egyéb jogszabályi kötelezettségekhez kapcsolódóan további vállalkozási, illetve egészségügyi szolgáltatások igénybevétele biztosított szerződéses jogviszony alapján, mint például rehabilitációs gyógytorna, gyógyszemüveg támogatás, allergológiai szakvizsgálat. 
Végül a Paksi Atomerőmű Zrt. rendkívül széleskörű jutalmazási, valamint béren kívüli juttatási rendszerrel is rendelkezik. A huszonöt, negyven, ötven évet munkaviszonyban töltött munkavállalók részére például ún. jubileumi jutalom jár. A jubileumi jutalom a munkavállaló másfél havi személyi alapbére, melyet az esedékesség hónapjában kell kifizetni részére. A tárgyévi bérköltség terhére a május havi bérrel együtt fizetik a 13. havi fizetést. A rendkívüli munkák elvégzésében kiemelkedő teljesítményt nyújtó munkavállalók munkájuk gyors elismeréseként „Vezérigazgatói Dicséret”-ben részesíthetőek. Az elismerés formája névre szóló oklevél, valamint pénzjutalom. Az arra jogosult munkavállalók benyújthatnak ún. kölcsönigényt, mely a jogszabályban felsoroltak szerint fordítható vásárlásra, építésre, bővítésre, korszerűsítésre, valamint pénzintézeti hitel csökkentésére. A jogszabályi feltételeken túl az Atomerőmű belső utasítása szabályozza a kölcsön igénybevételének feltételeit, amely kiemelt figyelmet fordít a több családtagot eltartó munkavállalók, letelepedni kívánó fiatal szakemberek támogatására is. A nehéz élethelyzetbe került, vagy fiatal, lakással nem rendelkező munkavállalóknak lehetőségük van arra is, hogy átmenetileg a munkáltatótól béreljenek lakást. Pótszabadság jár a társaságnál megszakítás nélkül üzemelő munkahelyeken rendszeresen folytonos, vagy folyamatos munkarendben rendes munkaidőben foglalkoztatott munkavállalóknak, ha munkaszüneti napon munkarendjük szerint ténylegesen munkát végeznek. A pótszabadságban részesülők a teljesítést követően jogosultak annak kivételére.

Felmerült hiányosságok
Rendszeres munkaügyi ellenőrzés
A Nemzeti Munkaügyi Hivatal tájékoztatása szerint rendszeresen, állandó jelleggel sem a Munkaügyi Hivatal, sem a Tolna Megyei Kormányhivatal Munkavédelmi és Munkaügyi Szakigazgatási Szervének Munkavédelmi Felügyelősége nem folytat munkaügyi ellenőrzést a Paksi Atomerőmű Zrt-nél.
Tekintettel arra, hogy az országban egyedülálló létesítményről van szó, amelyben a munkavállalók többsége speciális körülmények és rendkívüli feltételek között látja el feladatait, álláspontom szerint nem elegendő, hogy a Felügyelőség alkalmanként folytat ellenőrzést az atomerőműben. A megelőzés és a folyamatos jogkövetés érdekében jelen esetben az állandó kontroll elengedhetetlen.

Szakszervezeti tisztségviselők hátrányos megkülönböztetése
A PADOSZ beszámolója szerint a tisztségviselőik negatív megítéléséről, vagy esetleges hátrányos megkülönböztetéséről csak szórványosan van tudomásuk. Ezek is jobbára feltételezésekből, illetve érzésekből fakadnak. Tény azonban, hogy jelzéseket kaptak arról: egyes munkahelyi vezetők ellenérzéssel vannak a szakszervezeti tisztségviselőkkel szemben. Ez talán a tisztségviselők jutalomban való részesülésében érezhető leginkább, bár ez nem bizonyított. A PADOSZ véleménye szerint különösen ott tapasztalható a hátrányos megkülönböztetés gyanúja, ahol autokratikus típusú a vezető, illetve a szakszervezetnek ellentétes véleménye van, vagy volt egy bizonyos kérdésben, mint amit az adott munkahelyi vezető képviselt. A jelenséget a szakszervezet mindazonáltal nem tartja általánosnak, sőt kifejtette, hogy összességében a munkahelyi vezetők és a tisztségviselők viszonya megfelelő. 
Az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény 9. §-a alapján közvetett hátrányos megkülönböztetésnek minősül az a közvetlen hátrányos megkülönböztetésnek nem minősülő, látszólag az egyenlő bánásmód követelményének megfelelő rendelkezés, amely egyes személyeket vagy csoportokat lényegesen nagyobb arányban hátrányosabb helyzetbe hoz, mint amelyben más, összehasonlítható helyzetben lévő személy vagy csoport volt, van vagy lenne. A törvényben foglaltak szerint továbbá az egyenlő bánásmód követelményének sérelmét jelenti különösen, ha a munkáltató a munkavállalóval szemben közvetlen vagy közvetett hátrányos megkülönböztetést alkalmaz, különösen a jogszabályban kiemelt rendelkezések meghatározásakor, valamint azok alkalmazásakor, mint például a foglalkoztatási jogviszony vagy a munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony alapján járó juttatások megállapításában és biztosításában, a tagsággal vagy részvétellel kapcsolatban a munkavállalók szervezeteiben, valamint az előmeneteli rendszerben.
A munkáltatónak tehát kiemelt figyelmet kell fordítania arra, hogy a szakszervezeti tisztségviselőket jutalmazásuk, előmenetelük, továbbá napi munkavégzésük során ne érhesse közvetlen vagy közvetett diszkrimináció, illetve ne merülhessen fel annak gyanúja sem. A Paksi Atomerőmű Zrt-nek alacsonyabb vezetői szinteken is kötelessége az egyenlő bánásmód követelményéről tájékoztatni minden munkavállalóját, valamint rendszeresen ellenőrizni annak betartását. A szakszervezet által képviselt véleménykülönbség nem hozhatja hátrányos helyzetbe a szakszervezeti tisztségviselőket a közvetlen feletteseiknél.

Szakszervezeti kifogások
A PADOSZ tájékoztatása alapján több olyan eset fordult már elő, amikor a munkáltató a munkavállalókat érintő megállapodásokat nem tartotta be, illetve egyoldalú intézkedést tett. Az elmúlt 3 évben előfordult „kifogás” eseteket két részre lehet bontani. Az egyik esetcsoportnál a szakszervezet csak előkészítette a kifogást és annak benyújtásáig nem jutott el, illetve jelezték a munkáltatónak, hogy ha nem vonja vissza az intézkedését, akkor élnek ezzel az eszközzel, és annak a hatására a munkáltató megváltoztatta, vagy visszavonta az intézkedést. A másik csoportba azok az ügyek tartoznak, ahol benyújtották a kifogást, majd az arról folytatott tárgyalás eredménytelensége után bírósághoz fordultak. A PADOSZ kiemelte, hogy utóbbi esetekben jellemzően olyan ügyekről van szó, amelyek esetén jogszabályi változás, vagy egyéb felsőbb utasítás végrehajtása miatt keletkezett a probléma.
A szakszervezet válaszlevelében foglaltak szerint az ombudsmani megkeresést megelőzően, 2012 februárjában a Paksi Atomerőmű Zrt. – tulajdonosi utasításra – egyoldalú intézkedéssel felfüggesztette a jutalmak kifizetését. Ebben az esetben a szakszervezet kénytelen volt kifogást benyújtani, majd annak eredménytelensége után bírósághoz fordulni.
A szakszervezeti kifogások jelentősége abban is megfigyelhető, hogy rámutatnak arra: a munkáltató milyen gyakran nem tartja be a munkavállalókat érintő megállapodásokat, illetve tesz-e – a munkavállalókra hátrányos – egyoldalú intézkedéseket. A Paksi Atomerőmű esetében látható az együttműködési szándék, hiszen az esetek többségében a szakszervezetnek elegendő volt jelezni a problémát és a munkáltató megváltoztatta, vagy visszavonta az intézkedést. Mindamellett az atomerőmű köteles különös figyelmet fordítani a munkabérek és jutalmak jogszerű, a munkavállalókat képviselő szervezetetekkel kötött megállapodások szerinti teljesítésére.

Munkavállalói nyilvántartás
A Paksi Atomerőmű Zrt. válaszlevele, valamint a szakszervezet tájékoztatása alapján a családi kötelezettségekkel rendelkező munkavállalók nyilvántartása céljából, a kedvezmények kihasználhatósága érdekében a munkáltató bevezette az ún. „eltartott gyermekek számáról” szóló nyilatkozatot.
A munkáltató a nyilvántartás vezetését azzal indokolta, hogy a családos munkavállalók számára külön kedvezményeket is biztosít az Atomerőmű, melyek az alábbiak. A rendes szabadságkeret terhére szabadságot biztosít a rendkívüli családi események, például gyermekszületés, gyermek ballagása esetére. Biztosítja a munkavállalók gyermekei számára szakmai gyakorlat, diplomamunka konzultáció lehetőségét. Karácsonyra képeslapot küld minden gyermekgondozási távolléten lévő munkavállaló számára, továbbá elérhető számukra is a cég belső Intranet hálózata, melyben értesülhetnek minden a cég életében fontos kérdésről, történésről. A Villamosenergia-ipari Ágazati Kollektív szerződés alapján a munkavállalót pótszabadság illeti meg, amely házasságkötés esetén 2 nap, gyermeke születése esetén – a törvényileg biztosított szabadságon felül – 3 nap. A PADOSZ ugyanezeket a munkavállalói kedvezményeket sorolta fel.
A fentiek alapján azonban nem igazolt egy állandó, a munkavállalók családi állapotát tartalmazó nyilvántartás vezetése és fenntartása, hiszen a kedvezményekre – amikor azt a munkavállaló igénybe kívánja venni – egyedi esetenként is jelentkezhetne, sőt szükséges is az kedvezmény egyedi igénybevételének jelzése a munkáltató felé, például, ha családi okokból kíván szabadságot kivenni vagy a gyermeke szeretne a munkáltatónál szakmai gyakorlaton részt venni. Mindazonáltal állandó kedvezmények – például állandó munkaidő kedvezmény – esetén is a munkavállaló döntési joga az, hogy az adott kedvezménnyel kíván-e élni, egy családi állapotról vezetett nyilvántartás alapján az automatikusan nem adható. Ezért a nyilvántartás fenntartása álláspontom szerint nem indokolt és nem szolgálja a munkavállalók érdekét. Az egyenlő bánásmód elvének tiszteletben tartása során annak megelőzése is rendkívül fontos, hogy a családos, gyermeket nevelő munkavállalókat se érhesse hátrányos megkülönböztetés.

Intézkedéseim
Figyelemmel arra, hogy a vizsgálatom során alapvető joggal összefüggő visszásságot nem tártam fel, azt külön intézkedés kezdeményezése nélkül zártam le. Felhívom azonban az érintett szervek figyelmét, fordítsanak kiemelt figyelmet a jelentésemben megállapított hiányosságokra és az azokból esetlegesen fakadó jövőbeni visszásságok megelőzése érdekében tegyék meg a szükséges lépéseket a megszüntetésükre, 

Budapest, 2012. június 22.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.