Az alapvető jogok biztosának
Jelentése
az AJB-2797/2012. számú ügyben

Előadó: dr. Tóth László
Az eljárás megindulása, előzményei
2011. évben – önálló projekt keretében – kiemelt figyelmet fordítottam a katasztrófák megelőzésével, valamint az azok hatásai felszámolásával kapcsolatos, az állampolgárokat közvetlenül érintő kérdésekre. E projekt keretében hivatalból folytattam eljárást a lakosság felkészítésével, riasztásával, katasztrófavédelmi tudatosságának fejlesztésével, továbbá a katasztrófavédelem teljes spektrumához kapcsolódó önkéntes szervezetek (tűzoltás, és polgári védelmi tevékenység) bevonása gyakorlatával kapcsolatban.
2012-ben az előző évi projekthez kapcsolódva – ugyancsak hivatalból - átfogó vizsgálatot indítottam a Paksi Atomerőmű működésével összefüggő katasztrófavédelmi témakörökben, kiemelten az erőmű és a katasztrófavédelmi hatóság lakosságfelkészítő tevékenysége vonatkozásában.
Vizsgálatom során az országos katasztrófavédelmi főigazgatótól és a Paksi Atomerőmű Zrt. vezérigazgatójától tájékoztatást és az annak alapját képező iratok megküldését kértem.

Az érintett alapvető jogok
–	a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye (Alaptörvény B) cikk (1) bekezdése: „Magyarország független, demokratikus jogállam.”)
– a tisztességes eljáráshoz való jog (Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdése: „Mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit a hatóságok részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék.”)
–	az állam objektív alapjogvédelmi kötelezettsége (Alaptörvény I. cikk (1) bekezdése: „AZ EMBER sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait tiszteletben kell tartani. Védelmük az állam elsőrendű kötelezettsége.”)
–	az élethez való jog (Alaptörvény II. cikk „Az emberi méltóság sérthetetlen. Minden embernek joga van az élethez és az emberi méltósághoz, a magzat életét a fogantatástól kezdve védelem illeti meg.”)
–	a testi és lelki egészséghez való jog (Alaptörvény XX. cikk (1) bekezdése: „Mindenkinek joga van a testi és lelki egészséghez.”)

A vizsgálat megállapításai
Hatásköröm tekintetében
Feladat- és hatáskörömet, valamint ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (Ajbt.) határozza meg. Az Ajbt. 18. § (1) bekezdésének f) pontja szerint az alapvető jogok biztosához bárki fordulhat, ha megítélése szerint rendvédelmi szerv tevékenysége vagy mulasztása a beadványt tevő személy alapvető jogát sérti vagy annak közvetlen veszélyével jár (a továbbiakban együtt: visszásság), feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az Ajbt. 18. § (4) bekezdése szerint az alapvető jogok biztosa a hatóságok tevékenysége során felmerült, az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében hivatalból eljárást folytathat. A hivatalból indított eljárás természetes személyek pontosan meg nem határozható, nagyobb csoportját érintő visszásság kivizsgálására vagy egy alapvető jog érvényesülésének átfogó vizsgálatára irányulhat. A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 1. § (5) bekezdése értelmében a vizsgálattal érintett hivatásos katasztrófavédelmi szerv rendvédelmi szerv, így tevékenységének vizsgálatára kiterjed hatásköröm.

Az alapvető jogok tekintetében
Az alapvető jogok biztosa egy adott társadalmi probléma mögött álló összefüggés-rendszer feltárása során autonóm, objektív és neutrális módon, kizárólag alapjogi érvek felsorakoztatásával és összevetésével tesz eleget mandátumának. Az ombudsmani intézmény megalakulása óta a biztosok következetesen, zsinórmértékként támaszkodnak az Alkotmánybíróság alapvető jogállami garanciákkal és az alapjogok tartalmával kapcsolatos elvi megállapításaira, valamint – az ombudsmani jogvédelem speciális vonásainak megfelelően – alkalmazzák az alapjog-korlátozás alkotmányosságát megítélni hivatott egyes alapjogi teszteket.
Magyarország Alaptörvénye és az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény hatályba lépésével az alapvető jogok biztosaként is követni kívánom a fenti gyakorlatot, így míg az Alkotmánybíróság eltérő álláspontokat nem fogalmaz meg, eljárásom során irányadónak tekintem a testület eddigi megállapításait. Mindezt alátámasztja az Alkotmánybíróság 22/2012. (V. 11.) AB határozata, melyben a testület maga mutatott rá arra, hogy „az előző Alkotmány és az Alaptörvény egyes rendelkezései tartalmi egyezősége esetén éppen nem a korábbi alkotmánybírósági döntésben megjelenő jogelvek átvételét, hanem azok figyelmen kívül hagyását kell indokolni”.
Magyarország Alaptörvényének B) cikk (1) bekezdése alapján Magyarország független, demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság korábbi töretlen gyakorlata alapján ennek a jogállami minőségnek nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. Az Alkotmánybíróság a 30/2012. (VI. 27.) AB határozatában kimondta, hogy az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdése és az Alkotmány 2. § (1) bekezdése azonosan deklarálja az ún. jogállam klauzulát, tehát az eddig kialakított alkotmánybírósági gyakorlat relevánsnak tekinthető a vizsgálat során.
Az Alkotmánybíróság által gyakran hivatkozott tétel, hogy a jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. A jogbiztonság követelménye nemcsak az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Az Alkotmánybíróság döntéseiben felhívta a figyelmet, hogy a jogállamiságnak számos összetevője van, a jogállamiság elvéből folyó egyik legfontosabb alapkövetelmény ugyanakkor éppen a közhatalom, a közigazgatás törvény alá rendeltsége: a közhatalommal rendelkező szervek a jog által megállapított működési rendben, a polgárok számára megismerhető és kiszámítható módon szabályozott korlátok között fejtik ki tevékenységüket. [Vö. 6/1998 (III.11) AB határozat, 14/2004. (V.7.) AB hat.]

Az ügy érdemében
Korábbi – AJB-810/2012 számú – jelentésemben megállapítottam, hogy a lakosságfelkészítésében – különösen a 2006. augusztus 20-i vihar idején tapasztalthoz képest – jelentős előrelépés történt, ezen a téren az elmúlt években a katasztrófavédelmi szervezet jelentős erőfeszítéseket tett. 
A 2006. augusztus 20-i tűzijátékkal kapcsolatos OBH-3969/2006. számú ombudsmani jelentés rámutatott arra, hogy a lakosság különböző katasztrófahelyzetekre történő felkészítése nem elégséges, a lakosság alultájékozott a katasztrófa veszélye, a megelőzési és védekezési mechanizmusok, a lehetséges lakossági viselkedési formák tekintetében.
A vizsgálat során kétségek merültek fel azzal kapcsolatban is, hogy a Kat. és Pvtv. által szabályozott riasztás (légiriasztás, közszolgálati műsorszolgáltatók adásának megszakításával történő riasztás) a kívánt hatást érhette volna el, ugyanis ezeket – a lakosság felkészítésének hiányosságai miatt – az állampolgárok túlnyomó többsége nem ismeri.
Annak ellenére, hogy a vizsgálatkor hatályos szabályok pontosan meghatározták a lakosság felkészítésével kapcsolatos feladatokat, és a legfontosabb követendő magatartási szabályok elérhetőek is voltak az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság honlapján, a tűzijáték résztvevői (nézői) – feltehetőleg – a lakosságfelkészítés hiányosságai miatt nem az ilyen helyzetekben követendő magatartást tanúsították. A tömeg mozgásából megalapozottan lehetett következtetni arra, hogy a tömegnek - irányítás nélkül - fogalma sem volt például arról, hogy az orkán erejű szélben nagy valószínűséggel éppen az alsó rakparton voltak a legnagyobb biztonságban, amit a leghamarabb hagytak el.
A jelentés kitért arra is, hogy megfelelő lakosságfelkészítés esetén az állam már egy szakszerű riasztással teljesíthette volna objektív alapjogvédelmi kötelezettségét. A hazai szabályozás nem domborítja ki kellőképpen az önvédelmet/önmentést, illetve az érintett állampolgárok saját személyes felelősségét.
E tapasztalatok alapján az országos katasztrófavédelmi főigazgatótól és a Paksi Atomerőmű Zrt. vezérigazgatójától arról kértem tájékoztatást, hogy – álláspontja szerint – megfelelő-e a lakosságfelkészítés jelenlegi jogszabályi háttere, rendszere, illetve a jelenlegi lakosságfelkészítési rendszer átfogja-e a hivatásos szervek, önkéntes és civil szervezetek körét. 
Tájékoztatást kértem arra vonatkozóan is, hogy a lakosságfelkészítés során megfelelően használják-e a modern tömegkommunikációs és információs technológia (mobilkommunikáció, internet stb.) lehetőségeit. 
Választ kértem végül arra, hogy megfelelő prioritást kap-e a közoktatásban a katasztrófavédelmi ismeretek közvetítése, a pedagógusok felkészítése, illetve a lakosságfelkészítése során élnek-e nemzetközi összehasonlítással, a jó gyakorlatok átvételével?

1. A Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság tevékenysége
A lakosságfelkészítés jelenlegi jogszabályi hátterét a katasztrófavédelemről és a hozzákapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény, ennek végrehajtásáról pedig a 234/2011. (XI. 10.) kormányrendelet és annak mellékletében meghatározott aktív és passzív lakosságfelkészítési követelmények, valamint a katasztrófák elleni védekezés egyes szabályairól rendelkező 62/2011. (XII. 29.) BM rendelet – a polgári védelmi szervezetek, a közigazgatási vezetők, a köznevelésben résztvevők és a lakosság katasztrófavédelmi felkészítése vonatkozásában – szabályozza.
A katasztrófavédelmi vonatkozású törvények, rendeletek figyelembevételével – a területi hivatásos katasztrófavédelmi szervek részére – a főigazgató belső normákban szabályozta a konkrét feladatokat, és határidőket. Ezek alapján a célcsoportok felkészítését egységesen hajtják végre. 
A katasztrófavédelmi főigazgató kiadta a 7/2012. sz. főigazgatói intézkedést a közigazgatási vezetők, a polgári védelmi szervezetek, a köznevelésben és a felsőoktatásban résztvevők, a pedagógusok katasztrófavédelmi felkészítésének végrehajtásával kapcsolatos feladatokról. A 6/2012. sz. főigazgatói utasítás a közbiztonsági referensek tanfolyamszerű felkészítéséről, minősítésétől, munkájuk szakirányításáról, munkaokmányaikról szól, a 68/2011. sz. főigazgatói intézkedés pedig a Gyermek- és Ifjúságfelkészités 3x3-as Akciótervének végrehajtásával kapcsolatos feladatokat határozza meg.
A Nemzeti Alaptanterv kiadásáról, bevezetéséről és alkalmazásáról szóló 110/2012. (VI.4.) kormányrendelet hatályba lépésével a tanuló ifjúság katasztrófavédelmi irányú felkészítése a korábbi eljárásokhoz képest konkrétabb alapokon nyugszik. Mindezek alapján a lakosságfelkészítés jelenlegi jogszabályi háttere megfelelőnek tekinthető.
Az országos nukleárisbaleset-elháritási rendszerről szóló 167/2010. (V.1 1.) Korm. rendelet alapján kerül sor az országos nukleárisbaleset-elhárításban érintett részt vevők (a továbbiakban: ONER) képzésére és gyakoroltatása. A Képzési és Gyakorlatozási Munkabizottság évente elkészíti a Képzési és Gyakorlatozási Tervet, melyet a Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi Bizottság (a továbbiakban: KKB) hagy jóvá. A Terv megadja a tárgyévre a főbb képzési és gyakorlatozási programokat, valamint a következő év főbb irányelveit. Tartalmazza a minimális képzési és gyakorlatozási tevékenységet. Figyelembe veszi a Hosszú Távú Képzési és Gyakorlatozási Tervet. A Terv elfogadásával a KKB meghatározza elvárásait az ONER központi, ágazati, valamint területi és helyi szervei részére. A tervben foglalt feladatokat az ONER szervek betervezik saját Képzési és Gyakorlatozási Tervükbe.
Az atomerőművel kapcsolatos lakosságfelkészítés elsősorban felkészítő fórumokon, a hivatásos katasztrófavédelmi szervek, önkormányzatok honlapjain, valamint a médiaszolgáltatók útján valósul meg. A helyi média közvetíti a lakossághoz a minden hónap utolsó hetében megjelenő, a Paksi Atomerőmű Zrt. és a Társadalmi Ellenőrző Információs Társulat által Paks 9 km-es körzetében mért sugárzási adatokat. A közvetlen elérhetőség széleskörűen biztosítja a lakosság tájékoztatását.
A passzív lakossághoz ismeretterjesztő kiadványokon, naptárakon keresztül  biztosítják az alapvető, a lakosság biztonságkultúrájának fejlesztéséhez, az egyéni védelmi szinthez szükséges információkat. A kiadványok tartalmazzák a követendő magatartási formákat, a menekülőcsomag összetételét, a sziréna jeleket és a fontosabb telefonszámokat, tájékozódási lehetőségeket. Az erőmű kiadásában jelenik meg a Paksi Atomerőmű című újság, amely az erőmű mindennapi életét mutatja be. Az erőmű honlapján további hiteles információkhoz juthat a lakosság az erőmű bővítésével és az üzemidő-módosítással kapcsolatban.
A civilizációs katasztrófákkal kapcsolatos ismeretek közvetítése megfelelő prioritást kap mind a pedagógusok, mind a közoktatásban résztvevők körében. A katasztrófák elleni védekezés egyes szabályairól szóló 62/2011. (XII. 29.) BM rendelet VIII. fejezete alapján a pedagógusok rendszeres katasztrófavédelmi képzésben részesülnek, amely alapjául szolgál a Nemzeti Alaptantervben (110/2012. (VI. 4) Kormányrendelet) meghatározott katasztrófavédelmi ismeretek átadásának. A jogszabályok által előírt katasztrófavédelmi felkészítést jól kiegészíti a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgató 68/2011. (IX. 1.) sz. intézkedése a Gyermek és Ifjúságfelkészítésről, amely a hivatásos katasztrófavédelmi szervek részére határoz meg felkészítési feladatokat. Annak célja a közoktatásban résztvevők rendszeres, és egymásra épülő ismereteinek bővítése. Tolna, Fejér, és Bács-Kiskun megyékben a helyi sajátosságokat figyelembe véve kiemelt hangsúllyal oktatják a nukleáris katasztrófavédelmi ismeretanyagot. Az ONER szervek a BM OKE koordinációjával a nemzetközi gyakorlatban alkalmazott lakosságfelkészítési metódusokat elemzik, értékelik, adaptálják a helyi sajátosságoknak megfelelően. A nemzetközi gyakorlatokon szerzett tapasztalatokat, a jó gyakorlatokat átveszik. Például a lakosság védelmére nem alkalmaznak egyéni védőeszközöket az óvintézkedési zónákban. Az ONER szervek – a KKB Feladatterv alapján – egységesen alkalmazzák a nemzetközi gyakorlatokon és konferenciákon szerzett tapasztalatokat. A 2012. január 1-jén hatályba lépett új katasztrófavédelmi jogszabályok rendszerbe foglalva, egységes terminológiában, az egyes célcsoportok sajátosságaira is tekintettel határozzák meg a lakosságfelkészítés feladatait.
A katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvényben meghatározott veszélyelhárítási tervezés, a polgári védelmi szervezetek életre hívása, a lakossági riasztó rendszerre fordított különös figyelem, valamint a védelmi igazgatás szereplőinek felkészítésekre vonatkozó kötelezettségei alapján a megelőzés időszakában, a kockázatbecsléseken alapuló veszélyeztetettség mértékének megfelelően kell végrehajtani a katasztrófavédelmi felkészítést. Az új jogszabály bevezeti a „veszélyhelyzeti tájékoztatás” fogalmát, valamint annak részletszabályait, ily módon egyértelműen elválasztja a megelőzési-felkészülési időszak és a veszélyhelyzetben történő tájékoztatási tevékenységet, módszereket és eszközöket.

2. Az MVM Paksi Atomerőmű Zrt. működéséhez kapcsolódó nukleáris katasztrófavédelmi felkészítési-oktatási tevékenysége
Az atomerőmű működéséhez kapcsolódó nukleáris katasztrófavédelmi felkészítési-oktatási tevékenység alapvetően a telephelyre korlátozódik. Az atomerőműnek nincs közvetlen jogszabályi kötelezettsége a lakosság felkészítésével kapcsolatban, csak a lakosság riasztásának és tájékoztatásának biztosításában vesz részt a jogszabályi előírások alapján.
A lakosság felkészítése, a riasztási és tájékoztatási feladatok közvetlen végrehajtása a hivatásos katasztrófavédelmi szervezetek feladata, ez nem jelenti azonban, hogy az atomerőmű nem vesz részt a lakosság felkészítésében és nem támogatja ezt a tevékenységet. Évente az atomerőmű 30 kilométeres körzetében több mint 92000 háztartásba juttatják el térítésmentesen a lakosság veszélyhelyzeti feladatait tartalmazó lakossági tájékoztató naptárt.
Az atomerőmű területén munkát végzők, illetve más célból ott tartózkodók nukleáris katasztrófavédelmi felkészítési-oktatási tevékenységéért az atomerőmű felel. A feladat végrehajtása érdekében az erőmű egy balesetelhárítási felkészülési tevékenységért felelő szervezeti egységet hozott létre. A szervezeti egység feladata a veszélyhelyzeti tervek készítése, továbbá a munkavállalók felkészítése, oktatása és gyakorlatok végrehajtása. A részletes feladatokat a hatóságok által jóváhagyott Átfogó Veszélyhelyzet-kezelési és Intézkedési Terv (AVIT) tartalmazza. A terv része a Lakossági Tájékoztatási Terv, ami a lakosság tájékoztatásával kapcsolatos feladatokat tartalmazza.
Az MVM Paksi Atomerőmű Zrt. a tevékenységére irányadó jogszabályok — nukleáris, katasztrófa- és polgári védelmi vonatkozású — előírásai alapján köteles az azokban meghatározott esedékesség és terjedelem szerinti tájékoztatási kötelezettségének eleget tenni. Ezen faladatai kiterjednek egyrészt a rendszeresen, másrészt pedig a jogszabályokban meghatározott események előfordulásakor történő eseti tájékoztatásra. A tájékoztatást normál időszakban (a felkészülési feladatok szakasza, amelyet az Országos Balesetelhárítási és Intézkedési Terv (OBEIT) 3. mellékletében megelőzési időszakként is azonosít) a vonatkozó követelményeket tartalmazó jogszabályok és egyéb iránymutatások szerint teljesítik. A jogszabályok az MVM Paksi Atomerőmű Zrt. tájékoztatási feladatai körében az alábbi fogalmakkal kapcsolatban állapítanak meg tájékoztatási kötelezettségeket:
- riasztás,
- tájékoztatás,
- értesítés,
- bejelentés,
- jelentési kötelezettség (nukleáris, környezetvédelmi),
- figyelmeztetés,
- felkészítés.
Az atomerőmű működtetése során szerzett tapasztalatok alapján a lakosságfelkészítés jelenlegi jogszabályi rendszere megfelelő, nemzeti, ágazati és létesítményi szinten is részletesen szabályozza a feladatokat. Kisebb problémaként azonosítható, hogy a jogszabályok nagy száma miatt több helyről kell a lakosság felkészítésével kapcsolatos feladatokat összegyűjteni és azonos feladatok több helyen is megjelennek.
Az atomerőmű mellet civil szervezetként működik a Társadalmi Ellenőrzési és Információs Társaság (TElT), amely a rendszeres kapcsolattartás révén és minden fontos eseményről tájékoztatást kap. Kalocsán és Pakson az aktuális háttérsugárzásról tájékoztató monitorok üzemelnek, az erőmű a 30 kilométeres körzetben lévő települések polgármesterei részére mobiltelefonokat biztosít, melyekre központi automatizált rendszeren keresztül azonnali SMS üzenetet tudnak küldeni a bekövetkezett rendkívüli eseményekről. A nyílt tájékoztatás érdekében egy gyors tájékoztató rendszert is működtetnek, melyen a meghatározott állami és önkormányzati szervezetek vezetői részére nem csak a veszélyhelyzeti eseményekről, hanem a biztonságot nem érintő üzemzavarokról is tájékoztatást adnak.
Az atomerőmű internetes honlapot üzemeltet www.atomeromu.hu web címen, ahol minden fontos információt megjelentet és veszélyhelyzetben erre a honlapra kerülnek fel a legfontosabb információk az adott eseményről. Közvetlen telefonvonalakat üzemeltetnek az országos hatókőrű (MR1KOSSUTH) és helyi rádiók (p1. FORTUNA) hírstúdióihoz, melyeken keresztül azonnali tájékoztatást tudnak adni a bekövetkezett eseményekről.
A Lakossági Tájékoztató és Riasztórendszer lehetőséget biztosít az atomerőmű 30 kilométeres körzetében az azonnali riasztásra és tájékoztatásra. A rendszert nem csak nukleáris veszélyhelyzetben lehet alkalmazni, hanem más eseményeknél, vagy a napi normál életben is alkalmazható települési szinten. A lakosságfelkészítés területén egyre szélesebb körben alkalmazzák a modern tömegkommunikációs és információs technológiákat, a saját internetes honlapon túl riasztás és tájékoztatás során is alkalmazzák a legmodernebb eszközöket.
A közoktatási feladatok nem tartoznak az atomerőmű illetékességi körébe, de minden évben szerveznek tájékoztató előadásokat fizikatanárok részére. A katasztrófavédelemmel foglalkozó oktatási intézmények rendszeresen szakmai látogatásokat tesznek az atomerőműben, melyeken az általános programon túl, szakmai szervezetek konzultációs lehetőséget biztosítanak a hallgatók számára. Jelentős számú felsőoktatási hallgató tölti szakmai gyakorlatát az atomerőműben, illetve írja szakdolgozatát az atomerőmű működésével kapcsolatban, ilyen esetekben konzulenst is biztosítanak. Az atomerőmű rendszeresen gyűjti a nemzetközi tapasztalatokat, illetve a nemzetközi nukleáris szervezetekben való tagrészvétel eredményeként megkapja a más erőművekben használt jó gyakorlatokat. Az atomerőműben a nemzetközi szervezetek rendszeres ellenőrzéseket, felülvizsgálatokat hajtanak végre. 2012-ben a WANO (World Association of Nuclear Operators) tartott támogató vizsgálatot. A vizsgálatok tapasztalatait értékelik és beépítik tevékenységünkbe, részt vesznek ellenőrzéseken, benchmark, illetve támogató missziókban, külföldi atomerőművekben, feldolgozzák és hasznosítják az itt szerzett tapasztalatokat.

3. A lakosságfelkészítés részletszabályait meghatározó jogszabályok:
– a katasztrófavédelemről és hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény,
– a katasztrófavédelmi törvény végrehajtásáról szóló 234/2011. (XI. 10.) kormányrendelet VII. fejezete,
– a katasztrófák elleni védekezés egyes szabályairól szóló 62/2011. (XII. 29.) BM rendelet VI- IX. fejezetei,
– a 7/2012. sz. főigazgatói intézkedés a közigazgatási vezetők, a polgári védelmi szervezetek, a köznevelésben és a felsőoktatásban résztvevők, valamint a pedagógusok katasztrófavédelmi felkészítésének végrehajtásával kapcsolatos feladatokról,
– a 6/2012. sz. főigazgatói utasítás a közbiztonsági referensek tanfolyamszerű felkészítéséről, minősítéséről, munkájuk szakirányításáról, valamint munkaokmányaikról,
– a 68/2011. sz. főigazgatói intézkedés a Gyermek- és Ifjúságfelkészítés 3x3-as Akciótervének végrehajtásával kapcsolatos feladatokról.

4. Összegzés
A kapott tájékoztatás szerint az elmúlt évek hazai és nemzetközi katasztrófavédelmi tapasztalatait hasznosítva, a lakossági riasztó rendszerek telepítésének jogi háttere rendeződött. A hatékony helyzetkezelés, a lakosság célirányos, a helyi sajátosságoknak megfelelő tartalommal feltöltött felkészítése és veszélyhelyzeti tájékoztatása érdekében sor került a települések katasztrófavédelmi osztályba sorolása folyamatának megújítására. Ennek alapján az elégséges védelmi szint követelményei is meghatározhatóak. Az elégséges védelmi szint záloga a megfelelő módszerrel végrehajtott, a szükséges és elégséges tudás, valamint a riasztási jelek és a katasztrófa esetén tanúsítandó magatartásformák elsajátítását biztosító felkészítési rendszer kialakítása és fenntartása.
A meglévő háttérismereteket, tanulmányokat, tapasztalatokat a tanórákon és azokon kívüli foglalkozások keretében kialakított módszertani elvek biztosítják. Mindehhez a Nemzeti Alaptantervben definiált biztonságkultúra fogalma – „az egyéni és társadalmi létet veszélyeztető tényezők felismerése, az egyén felelőssége a vészhelyzetek kialakulásában, kialakításában, katasztrófavédelem (a tűz- és polgári védelem, tervezés, megelőzés, beavatkozás, értékelés)” – határoz meg oktatási támpontokat. A fiatalkorúak felkészítéséhez hozzájárulnak továbbá a hivatásos katasztrófavédelmi szervek által meghirdetett, önkéntes jelentkezésen alapuló, évente megrendezésre kerülő, felmenő rendszerű Katasztrófavédelmi Ifjúsági Versenyek (7-8. és 9-10. osztályos tanulóknak), amelyek azonban a tanulóifjúság szűk szegmensét fedik le. Ezek a versenyek lehetőséget nyújtanak az iskolákkal való közvetlen együttműködésekre, amelyek napjainkban, a megújítás időszakában jelentős mértékben segítik az ifjúság megszólítását. A BM OKF jogelőd intézményei (BM Tűzoltóság Országos Parancsnoksága és a Polgári Védelem Országos Parancsnoksága) által készített, kifejezetten a 3-14 éves korosztálynak szóló kiadványok terjesztése jelenleg is zajlik, de fejlesztésükre, modernizálásukra, a XXI. századi veszélyeztető tényezőkkel való bővítésükre, mielőbb szükség van.
A széles körben értelmezett lakosságfelkészítési módszerek jelenleg főként a katasztrófavédelmi szerv közösségi rendezvényein, települési hagyományokhoz kapcsolható eseményeken jelennek meg. A kiemelten veszélyeztetett környezetben élők részére – pl.: Paksi Atomerőmű és környéke (167/2010. (V. 11.) Korm. rend. 1. § (4) bekezdés); veszélyes ipari üzemek környezete (18/2006. (I. 26.) Korm. rend. 8. melléklet) – a veszélyes tevékenységet folytató létesítmények és a területileg illetékes katasztrófavédelmi igazgatóságok a lakosságfelkészítés aktív és passzív módszereinek alkalmazásával, külön jogszabály és eljárási rend alapján biztosítják a megfelelő szintű felkészülést.
A katasztrófavédelem rendszerének új alapokra helyezésével a lakosságvédelem feladatrendszerében is egységes terminológiát és működési rendet alakítottak ki, amely révén a lakosság felkészítése az elégséges védelmi szint részeként értelmezendő. Már az Alaptörvényben is megjelenik az az alapelv, amely a megelőzés előtérbe helyezését, a felkészülés fontosságát hangsúlyozza. Az élethez és az egészséges környezethez való jog Alaptörvényben lévő meghatározása, valamint a katasztrófaveszélyek és irányadó védekezési szabályok megismeréséhez való jog katasztrófavédelmi törvényben található megfogalmazása által a lakosságnak joga van megismerni az őt körülvevő veszélyeztető tényezőket, a katasztrófaveszély és veszélyhelyzet során tanúsítandó magatartási formákat, a túlélés alapvető feltételeit. A katasztrófavédelmi törvény és a hozzá kapcsolódó rendeletek szabályozzák a fenti jogok érvényesítése biztosításának lehetőségét, a felkészítés megfelelő helyen kezelését, jelentőségét és célkitűzéseit. A jogszabályokon túlmenően a BM OKF már megkezdte a végrehajtást segítő, a megvalósíthatóság körülményeit megteremtő dokumentumok kidolgozását. Az új katasztrófavédelmi törvény szellemiségét követve a lakosságvédelem keretein belül új irányok és hatékonyabb, áttekinthetőbb lakosságfelkészítési tematika bevezetése van folyamatban. 
Mindehhez nélkülözhetetlen lépés volt az ún. megyei lakosságfelkészítési mentorok országos hálózatának megújítása. A lakosságfelkészítési mentor minden egyes megyében, a megyei igazgatóság állományába tartozó személy, aki kapcsolattartóként funkcionál a helyi szervek, a köznevelési intézmények, a helyi önkormányzatok és a központi szerv között. Fő feladata a megyében jelentkező lakosságfelkészítési tevékenység összehangolása. Részükre évente két alkalommal szakmai továbbképzéseket tartanak, amelyek során folyamatosan nyomon követik a jogszabályi és módszertani változásokat és feldolgozzák a megszerzett tapasztalatokat. Az új típusú felkészítés középpontjába az ifjúság felkészítése került, tekintettel arra, hogy a lakosság biztonságkultúrájának kialakítását már fiatal korban célszerű elkezdeni. A célcsoport ezért a 3-18 éves korosztály, melynek biztonságos életmódra és veszélyhelyzeti ismeretekre történő oktatása nélkülözhetetlen.
A BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság Polgári Védelmi Főfelügyelőség feladatkörébe tartozó lakosságfelkészítéssel kapcsolatos tevékenységek fő irányvonalát elsősorban az Emberi Erőforrások Minisztériuma (volt Nemzeti Erőforrás Minisztérium) oktatásért felelős államtitkárával folytatott egyeztetés határozta meg. A pedagógusok és tanulók katasztrófavédelmi felkészítésével kapcsolatban megfogalmazott feladatok alapján, az OKF már 2011 tavaszán megkezdte a lakosságfelkészítés jelenlegi helyzetének felülvizsgálatát.
A tudatos biztonságra és megelőzésre való neveléshez, a lakosság veszélyhelyzeti magatartási formákra történő felkészítéshez olyan felmenő rendszerű módszertan kialakítására és alkalmazására van szükség, amely a kisgyermekkortól egészen a felnőtt létig elkíséri az egyéneket, és folyamatosan – az életkori sajátosságoknak megfelelően – bővíthető ismereteket, alkalmazható – a „baj órájában” is hasznos – tudást biztosít a lakosság lehető legszélesebb körében. A lakosságfelkészítés különböző területeinek összefogása, a feladatok intézményesítése, a tudatos és egymásra épülő ismeretek rendszerbe foglalása érdekében került dolgozták ki a Gyermek- és ifjúságfelkészítés 3x3-as Akciótervet. Ennek fő célkitűzése a kisgyermekek és fiatalkorúak közvetlen megszólításán keresztül a katasztrófavédelmi ismeretek eljuttatása a családokhoz. Az Akcióterv 9. pillére egyedi feladatokat és kötelezettségeket határoz meg. A pillérek teljesítésével biztosítható a lehető legszélesebb körű ifjúsági felkészítés, a veszélyhelyzeti ismeretek kialakítása és felmenő rendszerű bővítése.
Az Akcióterv a lakosságvédelmi feladatrendszeren belül a szűk értelemben vett lakosságfelkészítést célozza meg, tekintettel arra, hogy célcsoportok szerinti felkészítéseken alapul. A pillérek mentén, a kidolgozott tanterv-minta alkalmazásával készültek fel a 2011/2012. tanévre, melynek keretében ún. tesztintézményekkel történő együttműködés alapján kerül kidolgozásra egy átfogó, a köznevelésbe beilleszthető és alkalmazható módszer, a gyermekek és fiatalok felkészítésére.
A helyi sajátosságok és a Magyarországra jellemző általános veszélyhelyzeti ismeretek széles körű megismertetése, katasztrófavédelmi szervezetek, azok tevékenységének bemutatása e szakmai program alapján valósulhat meg, amely révén az elérni kívánt legfőbb cél, a védelmi szint emelése.
Az OKF a 2011/2012. teszttanév tapasztalatainak feldolgozásával olyan központi oktatócsomag és felkészítő kiadványok összeállítását és terjesztését tervezi, amelyek oktatási segédanyagokkal és szemléltető eszközökkel lehetővé teszik a helyi sajátosságoknak megfelelő felkészítések megvalósítását, valamint a felkészítések felmenő rendszerű kialakítását (a családok gyermekeken keresztül történő elérése!). Az OKF 2012. I. félévben célul tűzte ki egy központi oktatócsomag összeállítását, a sajátos nevelési igényű (értelmi fogyatékos, mozgáskorlátozott, vakok és siketek) személyek megszólításának lehetőségeit, a pedagógus felsőoktatásba történő integráció kidolgozását annak érdekében, hogy a pedagógus végzettséggel rendelkezők már a diploma megszerzésével rendelkezzenek a megfelelő katasztrófavédelmi ismeretekkel, így továbbképzésük kisebb ráfordítású lehet. 
A köznevelési törvénnyel és a katasztrófák elleni védekezés egyes szabályairól szóló BM rendelettel összhangban – az Emberi Erőforrások Minisztériuma és az Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet szakértőivel együttműködve – az OKF megkezdte a katasztrófavédelmi ismeretek Nemzeti Alaptantervbe történő integrálását. Ezzel a köznevelési intézményekben jelentősebb óraszámot, felkészítési lehetőséget biztosíthatnak a helyi és területi katasztrófavédelmi szervek részére, a szükséges és elégséges ismeretek átadására (BM rend. VIII. fejezet).
Az OKF saját katasztrófavédelmi képzési rendszerén kívüli, a felsőoktatási intézmények részére készülő módszer kidolgozását is megkezdte. Jelenleg eseti jellegű és személyes kapcsolatoktól függ az oktatás lehetősége, de már van olyan intézmény, amely foglalkozik a hallgatók katasztrófavédelmi célú felkészítésével. A katasztrófavédelmi szervezet hosszú távú célkitűzése, hogy minden intézményben felvehető tárgy legyen a katasztrófavédelmi ismeretek. Ezek közül az első lépés az együttműködés kialakítása a pedagógusképzéssel foglalkozó felsőoktatási intézményekkel.
A középiskolai és a felsőoktatási nevelésben az a cél, hogy felerősödjön az önkéntességre nevelés, amely révén a polgári védelmi kötelezettség korhatárának elérését követően a fiatalok nagyobb arányban vállalnak részt önként a katasztrófák elleni védekezésben. A lakosságfelkészítés eszköztárában jelenleg kiemelt szerepet kap a személyes, elsősorban a köznevelési folyamat részeként megvalósuló oktatás. Hosszú távon azonban az OKF kiemelt célja, hogy a lakosság teljes körét lefedő, a helyi sajátosságokat előtérbe helyező, kampányszerű, az idősebb korosztályokat megszólító felkészítéseket is kivitelezhessenek. 
A hivatásos katasztrófavédelmi szerv szervezete valamennyi szintjén azonos megjelenésű weboldalakat működtet, ahol az aktuális információkon kívül az adott évszakra jellemző veszélyeztető tényezőkre is felhívják az olvasó figyelmét.
A felkészítés során fontos szerepe van azoknak a civil szervezeteknek, amelyek mérvadó szakmai tudásbázist képviselnek, önkéntes alapon, az állami rendszertől eltérő forrásokból, más csatornákon keresztül kerülnek kapcsolatba a lakossággal. A Magyar Polgári Védelmi Szövetség és a Magyar Tűzoltó Szövetség a katasztrófavédelmi ifjúsági versenyek szervezésében, ezáltal a fiatalok felkészítésében hagyományosan részt vesznek. A Magyar Vöröskereszt, a TIT Hadtudományi és Biztonságpolitikai Közhasznú Egyesület, valamint más helyi szerveződésű szervezetek (pl. polgárőrség) mind hozzájárulnak a lakosság önvédelmi képességének növeléséhez.
Tisztában vagyok azzal, hogy a lakosságfelkészítés-, és a lakosság tudatossági szintjének érdemi növelése csak hosszabb, több éves, esetleg évtizedig tartó, alapos és folyamatos tevékenységgel érhető el. Fel kell hívnom azonban a figyelmet arra, hogy – a korábbi tapasztalatokra is figyelemmel – a szükséges ismeretek és képességek jelenleg csaknem teljesen hiányoznak a lakosság tudatából. A tudatosság és felkészültségi szint kialakítása, illetve növelése rövidtávon is elengedhetetlen a katasztrófák elleni sikeres felkészülés, valamint azok következményeinek elhárításában.
Mindezek alapján a Paksi Atomerőmű Zrt. működésére vonatkozóan a lakosság katasztrófavédelmi felkészítésével, tudatossága növelésével kapcsolatban alapvető joggal összefüggő visszásságot nem tártam fel.

Intézkedésem
Figyelemmel arra, hogy vizsgálatom során alapvető joggal összefüggő visszásságot nem tártam fel, az eljárásomat külön intézkedés kezdeményezése nélkül zártam le.

Budapest, 2012. október 11.
Prof. Dr. Szabó Máté sk.