Az alapvető jogok biztosának
Jelentése
az AJB-2148/2012 ügyben
(Előzmény a NEK-1239/2011. számú ügy.)

Előadó: dr. Magicz András
Az eljárás megindítása
A Budapesti Fegyház és Börtönben büntetését töltő roma panaszos azt sérelmezte, kérése ellenére dohányzó zárkában helyezték el. Állítása szerint allergiás, ezért a dohányfüst nagyon zavarja 
Az ügyben – az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján – a nemzeti és etnikai kisebbségi jogok országgyűlési biztosa vizsgálatot rendelt el, melynek keretében megkereste az érintett büntetés-végrehajtási intézet parancsnokát. 

Megállapított tényállás
Az intézetparancsnok válaszlevelében arról tájékoztatott, hogy a panaszt kivizsgálta. Megállapította, hogy a panaszost dohányfüstmentes zárkában helyezték el, más igazolhatóan nem dohányzó fogvatartottakkal együtt. Nem volt bizonyítható, hogy a panaszos zárkatársai tiltott helyen dohányoztak volna. 

Érintett alapvető jogok
–	a testi és lelki egészséghez való jog (Alaptörvény XX. cikk (1) bekezdés: „Mindenkinek joga van a testi és lelki egészséghez.”)

Alkalmazott jogszabályok
A büntetések és az intézkedések végrehajtásáról szóló 1979. évi 11. törvényerejű rendelet.
A nemdohányzók védelméről és a dohánytermékek fogyasztásának, forgalmazásának szabályairól a büntetés-végrehajtási szervezetnél szóló 17/1999. (XI. 18.) IM rendelet.
A szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól szóló 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet.
A büntetés-végrehajtási intézetekben fogvatartottak fegyelmi felelősségéről szóló 11/1996. (X. 15.) IM rendelet.

A vizsgálat megállapításai
I. Az alapvető jogok országgyűlési biztosának feladat- és hatáskörét, valamint az ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (Ajbt.) határozza meg.
Az Ajbt. 18. § (1) bekezdésének f) pontja szerint az alapvető jogok biztosához bárki fordulhat, ha megítélése szerint rendvédelmi szerv tevékenysége vagy mulasztása a beadványt tevő személy alapvető jogát sérti vagy annak közvetlen veszélyével jár (a továbbiakban együtt: visszásság), feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 1. § (5) bekezdése értelmében a vizsgálattal érintett a büntetés-végrehajtási szervezet rendvédelmi szerv, így tevékenységének vizsgálata az Ajbt. 18. §-a alapján ombudsmani hatáskörbe tartozik.
A vizsgálatot az Alaptörvény 30. cikke, valamint az alapvető jogok országgyűlési biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény 45. § (1) bekezdése alapján a kisebbségi biztos jogutódjaként folytattam le.

II. Az Alaptörvény XX. cikke kinyilvánítja a testi és lelki egészséghez való jogot. Ez a rendelkezés önmagában alanyi jogként értelmezhetetlen, azonban az Alaptörvényből eredően olyan állami kötelezettségként fogalmazódik meg, amelynek teljesítéséhez a törvényhozónak a testi és lelki egészség bizonyos területein alanyi jogokat kell meghatároznia.
Az elítélt fogvatartásának ideje alatt elveszti személyi szabadságát, azonban állampolgári jogai és kötelezettségei csak annyiban szünetelnek, illetve korlátozottak, amennyiben erről az ítélet vagy törvény rendelkezik. Az elítélt jogosult az egészséges és kulturált elhelyezésre. Rendszeresen – legfeljebb háromhavonta – nyilatkoztatni kell dohányzási szokásairól, hogy ennek megfelelő zárkában helyezzék el. Abban az esetben, ha a dohányfüstmentes zárkában való elhelyezése egészségügyi okból szükséges, úgy ennek végrehajtása iránt a büntetés-végrehajtási intézet köteles haladéktalanul intézkedni. A büntetés-végrehajtási intézet személyi állománya a tiltott helyen való dohányzás észlelése esetén, illetve az arról való tudomásszerzés alapján köteles fegyelmi eljárást kezdeményezni.
Az intézet parancsnokának válasza alapján megállapítottam, hogy a fogvatartottat a jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően dohányfüstmentes zárkában helyezték el, az általa előadott panasz megalapozatlannak bizonyult.

Intézkedésem
Figyelemmel arra, hogy vizsgálatom során alapvető joggal összefüggő visszásságot nem tártam fel, azt külön intézkedés kezdeményezése nélkül zártam le.

Budapest, 2012. február 21.
Prof. Dr. Szabó Máté sk.