Az alapvető jogok biztosának
Jelentése
az AJB 2051/2012. számú ügyben

Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna
A vizsgálat megindítása
A panaszos gyermekei ügyében kérte segítségemet. Álláspontja szerint Székesfehérvár Megyei Jogú Város Gyámhivatala (gyámhivatal) 2005. évtől kezdődően gyermekei vagyoni érdeke védelmében nem járt el kellő gondossággal, ezzel kárt okozott. Az ügyben 2007-ben már folytattam vizsgálatot, de tekintettel arra, hogy a gyámhivatal akkori intézkedésével a panasz megoldódott, azt megszüntettem.
A beadvány szerint a panaszos 2011-ben ismét felkereste a gyámhivatalt, ahol arról informálták, hogy a 2009-ben átmeneti nevelésbe vett gyermeke vagyoni érdekei védelmére eseti gondnokot fognak kirendelni. Sérelmezte, hogy az ügyben érdemi előrelépés beadványa hivatalomhoz való benyújtása (2012. január 20.) óta sem történt.
Figyelemmel arra, hogy a beadvánnyal összefüggésben felmerült az Alaptörvényben nevesített jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelménye, valamint a tisztességes hatósági eljáráshoz való jog, továbbá a gyermeki jogok sérelmének gyanúja, az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (Ajbt.) 20. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam.
Vizsgálatom során tájékoztatást kértem a gyámhivatal vezetőjétől arról, hogy a panaszos átmeneti nevelésben élő gyermeke vagyonát a gyám mikor vette át, miként kezelte, a vagyonkezelésre vonatkozó számadást és jelentést mikor nyújtotta be, a gyámhivatal a gyermek vagyoni érdeke védelmében mit tett/tesz, vagy szándékozik tenni. Kértem, hogy az ügyben keletkezett dokumentumokat is bocsássa rendelkezésemre.

Az érintett alapvető jogok
– A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye. „Magyarország független, demokratikus jogállam.” (Alaptörvény B) cikk (1) bek.)
– A tisztességes eljáráshoz való jog „Mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit a hatóságok részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék.” (Alaptörvény XXIV. cikk (1) bek.)
– A gyermek védelemhez és gondoskodáshoz való joga. „Minden gyermeknek joga van a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges védelemhez és gondoskodáshoz.” (Alaptörvény XVI. cikk (1) bek.)

Az alkalmazott jogszabályok
1952. évi IV. törvény, a házasságról, a családról és a gyámságról (Csjt.)
1997. évi XXXI. törvény, a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvt.)
2004. évi CXL. törvény, a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól (Ket.)
149/1997. (IX. 10.) Korm. Rendelet, a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer.)
(Az alkalmazott jogszabályi rendelkezéseket a jelentés melléklete tartalmazza.)

A megállapított tényállás
A panaszos idősebb lánya 1992. február 24-én, a fiatalabb 1995. január 19-én született. Az idősebb gyermek a panaszos, a fiatalabb az anya gondozásában volt.
A rendelkezésemre álló iratok szerint a gyámhivatal a panaszos kisebbik gyermekét a 21540-12/2009. számú, 2009. szeptember 30-án kelt határozatával átmeneti nevelésbe vette, gyámjául a gyermekotthon vezetőjét rendelte. A határozat rendelkező része – egyebek mellet – a következőket tartalmazza: […] A gyámot a gyámi tisztséggel járó jogok és kötelezettségek a határozat közlését követően illetik meg, illetőleg terhelik. A gyám jogköre a vagyonkezelésre, valamint a törvényes képviseletének ellátására is kiterjed. […] Felhívom a gyámot, hogy a 149/1997. (IX. 10.) kormányrendelet 158. § (1) bekezdése alapján következő számadását 2010. szeptember 15. napjáig nyújtsa be a gyámhivatalhoz. […] A számadás alapját a vagyonleltár és a vagyonkezelést átadó határozat tartalmát a bevételek és a kiadások képezik. […]„A gyám részére a vagyonleltár egy példányát megküldöm, ezzel a vagyont kezelésébe átadom.”
A gyám 2010. október 4-én nyújtotta be a kiskorú családi pótléka felhasználására vonatkozó számadását. A számadást a gyámhivatal a 20875-26/2010. számú, 2010. november 2-án kelt határozatával elfogadta. A gyermek gyámja a gyámhivatalnál 2011. március 22-én érkeztetett levelében közölte, hogy a gyermek vagyonáról a panaszostól szerzett tudomást, a vagyont kezelésre a gyámhivatal ez idáig nem adta át neki. Az ügyben tájékoztatást kért.
A gyámhivatal 2011. május 30-án kelt válasza szerint a 21540-11/2009. számú – a gyermek ingatlanvagyona kezelésbe adásáról rendelkező – határozatot tévedésből nem postázták a gyámnak, ezért azt utólag pótolják. Az ügyintéző a gyámot arra kérte, hogy a kiskorú vagyoni érdeke védelmében vegye fel a kapcsolatot a panaszossal, továbbá tájékoztatást kért arról, hogy a gyermek részére igényelt-e családi pótlékot.
A gyám 2011. június 7-én kelt levelében közölte, hogy a gyermek vagyonáról, vagyonleltárt továbbra sem kapott.
A gyám telefonon felvette a kapcsolatot a panaszossal. A panaszos elmondta neki, hogy nagykorú lánya a saját tulajdonrészét a testvérének kívánja ajándékozni. Az ügy bonyolultságára tekintettel a gyám vagyonkezelő eseti gondnok kirendelésére kérte a gyámhivatalt. A gyám egyúttal közölte azt is, hogy a családi pótlékot megigényelte, az a 2010. évi – a gyámhivatal által elfogadott – számadásban szerepel.
Az ügyintéző 2011. július 27-én kelt válaszában közölte a gyámmal, hogy az idősebbik testvér 2010. július 26-án a gyámhivatalnál valóban úgy nyilatkozott, hogy tulajdonrészét húgának ajándékozná, az ügyvédi költséget azonban – tekintettel arra, hogy még tanul, önálló jövedelme nincs – nem tudja állni. A gyámhivatal álláspontja szerint az ajándékozás a kiskorú gyermek érdekében áll, a jogügylet különösebb szakértelmet nem igényel, ezért eseti gondnok rendelését nem tartotta indokoltnak. 2011. augusztus 4-én a gyám a vagyonkezelő eseti gondnok soron kívüli kirendelését kérte, augusztus 15-én kérelmét megismételte.
2011. augusztus 5-én a gyermek ½ résztulajdonában álló társasház közös képviselője a gyámmal közölte, hogy a lakáson 1.122.155 Ft tatozás van, egyúttal felszólította a tartozás rendezésére. A felszólításról a közös képviselő a gyámhivatalt is értesítette. A tartozás 2009-ben 400.000 Ft volt.
A gyámhivatal a 21690/2011. számú, 2011. szeptember 6-án kelt végzésével a gyermek résztulajdonában álló ingatlan tartozásrendezési, ajándékozási és tulajdon-átruházási ügyének rendezésére – ügyvéd személyében – eseti gondnokot rendelt. Az ügy állásáról az eseti gondnoktól a 21690-23/2011. számú, 2011. november 3-án kelt végzésével tájékoztatást kért. Az eseti gondnok 2011. november 28-án kelt válasza szerint az ügyhöz kapcsolódó iratanyagot, vagy tájékoztatást nem kapott, álláspontja szerint az ügyben a gyermek gyámja jogosult és köteles eljárni, ezért kérte a felmentését. A gyámhivatal 2011. december 15-én kelt válaszában az eseti gondnokot felszólította a feladat ellátására, 2012. január 12-én pedig átadta neki az ügyben keletkezett teljes iratanyag másolatát.

A vizsgálat megállapításai
I. Hatásköröm tekintetében
A feladat- és hatáskörömet, valamint az ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságaimat az Ajbt. határozza meg. Az Ajbt. 18. § (1) bekezdése szerint az alapvető jogok biztosához bárki fordulhat, ha megítélése szerint közigazgatási szerv, helyi önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat, kötelező tagság alapján működő köztestület, a Magyar Honvédség, rendvédelmi szerv, közigazgatási jogkörben eljáró egyéb szerv e jogkörében, nyomozó hatóság vagy az ügyészség nyomozást végző szerve, közjegyző, törvényszéki végrehajtó, önálló bírósági végrehajtó vagy közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége vagy mulasztása a beadványt tevő személy alapvető jogát sérti vagy annak közvetlen veszélyével jár (a továbbiakban együtt: visszásság), feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Tekintettel arra, hogy a gyámhivatal az Ajbt. 18. § (1) bekezdésnek a) pontja szerint közigazgatási feladatot ellátó szerv, így eljárásának vizsgálatára kiterjed hatásköröm.

II. Az érintett alapjogok tekintetében
Az alapvető jogok biztosa egy adott társadalmi probléma mögött álló összefüggés-rendszer feltárása során autonóm, objektív módon, kizárólag alapjogi érvek felsorakoztatásával és összevetésével tesz eleget az Alaptörvényben kapott mandátumának. Álláspontom szerint az ombudsman akkor jár el helyesen, ha következetesen, zsinórmértékként támaszkodik az Alkotmánybíróság alapvető jogállami garanciákkal és az alapjogok tartalmával kapcsolatos elvi megállapításaira, valamint az egyes alapjogi tesztekre.
Az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdése szerint Magyarország független, demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság több határozatában rámutatott, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. Az Alkotmánybíróság szerint a jogbiztonság az állam kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Az irányadó alkotmánybírósági tézis szerint a jogállamiság elvéből folyó követelmény a közhatalom, a közigazgatás törvény alá rendeltsége: a közhatalommal rendelkező szervek a jog által megállapított működési rendben, a polgárok számára megismerhető és kiszámítható módon szabályozott korlátok között fejtik ki tevékenységüket. [Vö. 56/1991. (XI. 8.) AB határozat.] Ugyancsak az Alkotmánybíróság szerint, a tisztességes eljárás olyan minőség, amelyet az eljárás egészének és körülményeinek figyelembevételével lehet megítélni. A tisztességes eljáráshoz való jog abszolút jog, amellyel szemben nem létezik mérlegelhető más alapvető jog vagy alkotmányos cél, mert már maga is mérlegelés eredménye. [Vö. 6/1998. (III. 11.) AB határozat és 14/2004. (V. 7.) AB határozat] Olyan jogalkalmazói eljárást foglal magában, amely – a materiális jogállam értékrendjének megfelelően – a demokratikus alkotmányfejlődés során kikristályosodott alapelvek és szabályok alapján zajlik.
Nem hagyható figyelmen kívül, hogy a kiszámíthatóság – beleértve az egységes jogalkalmazást – és az eljárási garanciák biztosítása szorosan összekapcsolódik az egyes alanyi alapjogok, szabadságjogok védelmével, mintegy kölcsönösen feltételezik egymást. Az alapjogok valódi érvényesülését képes kiüresíteni, megbénítani (azaz komolyan befolyásolni) a szabályozás vagy a jogalkalmazás hibáiból, zavarából adódó kiszámíthatatlanság, az eljárásra vonatkozó garanciális szabályok félre tétele, figyelmen kívül hagyása. Érdemes utalni ezzel kapcsolatosan arra az alkotmánybírósági tézisre, amely szerint közvetlen alkotmányi garanciák gazdaságossági és célszerűségi okokból, az eljárás egyszerűsítése vagy az időszerűség követelményének érvényesülése címén sem mellőzhetők. [Vö. 11/1992. (III. 5.) AB határozat, 49/1998. (XI. 27.) AB határozat, 5/1999. (III. 31.) AB határozat.]
Előzőekből következik, hogy jogállamot csak jogállami eszközökkel lehet szolgálni, az egyes jogsértésekre csak jogállami módon, a jogszabályi rendelkezések, az eljárási garanciák maradéktalan betartása mellett, az arra feljogosított szerveknek kell választ adnia.
A gyermek a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges védelemhez és gondoskodáshoz való jogát az Alaptörvény XVI. cikkének (1) bekezdése deklarálja. A gyermeket főszabályként minden olyan alapvető jog megillet, mint bármely más embert, de ahhoz, hogy a jogok teljességével képes legyen élni, biztosítani kell számára az életkorának megfelelő minden feltételt a felnőtté váláshoz. Erre tekintettel kifejezetten a gyermekek jogaként rögzíti a törvény a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges védelemre és gondoskodásra való jogot. E védelemre és gondoskodásra a gyermek mindenkivel szemben igényt tarthat. Ennek megfelelően a gyermek szülei, családja, az állam és a társadalom valamennyi tagja is köteles a gyermek jogait tiszteletben tartani, és a társadalom fennmaradásának zálogaként biztosítani számára a megfelelő fejlődéséhez szükséges feltételeket. A gyermek védelemhez és gondoskodáshoz való joga az állam kötelességét alapozza meg a gyermek személyiségfejlődése intézményes védelmére. [Vö. 21/19996. (V. 17. ) AB határozat] A gyermek, mint az alapjogok alanya oldalán az életkorból adódó hátrányokat az állam oldaláról az az intézményvédelmi kötelezettség egyenlíti ki, hogy az államnak aktívan kell cselekednie a gyermekek alapvető jogainak előmozdítása, érvényesülése és védelme érdekében. Ezt az alaptételt megtaláljuk a Gyermekjogi Egyezménynek a preambulumában is, amely rögzíti, hogy a gyermeknek, figyelemmel fizikai és szellemi érettségének hiányára, különös védelemre és gondozásra van szüksége, nevezetesen megfelelő jogi védelemre, születése előtt és születése után egyaránt.

III. Az ügy érdemében 
A Csjt. kimondja, hogy az átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermek gyámság alá tartozik. A nevelésbe vett gyermek részére gyámul rendelhető a gyámi feladatok ellátására alkalmas nevelőszülő, vagy annak a gyermekotthonnak a vezetője, ahol a gyámhivatal a gyermeket elhelyezte. A gyám a gyámsága alatt állónak gondozója, vagyonának kezelője és törvényes képviselője. A gyámot a gyámsággal járó jogok és kötelességek – ha a gyámhatóság másként nem rendelkezik – a kirendelő határozat kézbesítését követő naptól kezdve illetik meg, illetőleg terhelik. A gyám működése során a gyámhatóság rendszeres felügyelete és irányítása alatt áll. Működéséről, különösen a gyámsága alatt álló kiskorú ügyeiről, bármikor köteles felvilágosítást adni a gyámhatóságnak.
A Gyvt. 88. § (4) bekezdése szerint a gyermek vagyonának kezelésére felhatalmazott gyám joga és kötelessége, hogy feladatkörében védje a gyermek érdekeit, gondoskodjon a vagyon megfelelő hasznosításáról, és a rendes vagyonkezelés szabályai szerint intézze ügyeit. A hivatkozott szakasz (5) bekezdése alapján a gyám a gyermek vagyonát leltár alapján veszi át. A Gyer. 102. § (1) bekezdésének b) pontja kimondja, hogy az átmeneti nevelésbe vételi határozat rendelkező részének kötelező tartalmi eleme a gyám kirendelése, a gyermek gyámságával kapcsolatos jogairól és kötelezettségeiről való tájékoztatás, valamint az igazgatási jogkörben eljáró, illetékes jegyző által készített leltár alapján a kiskorú vagyonának a gyám kezelésébe adása, vagy, ha a gyámot nem hatalmazza fel a vagyonkezeléssel, a vagyonkezelő eseti gondnok kirendelése. A 128. § (2) bekezdése a gyámhivatal kötelességévé teszi hogy a gyámrendelés előtt – értékhatártól függetlenül – beszerezze a gyermek ingó, ingatlan vagyonáról készült leltárt. 
A gyámhivatal a gyermek átmeneti nevelésbe vételét követő mintegy másfél év múlva – a gyám megkeresésére – észlelete, hogy a vagyonleltárt, az átmeneti nevelésbe vételről rendelkező határozattal egyidejűleg „tévedésből”, a gyermek gondozására, nevelésére, törvényes képviseletére jogosult és köteles gyermekotthon vezetőjének nem postázta. Tény, hogy a kirendelt gyám sem kérte annak rendelkezésére bocsátását.
Megállapítom, hogy a gyermek ingatlanvagyonáról a gyámhivatalnak az átmeneti nevelésbe vételkor tudomása volt, azt azonban a gyámnak nem adta át. Ebből következően a gyám az ingatlan hasznosításáról, esetleges eladásáról nem tudott gondoskodni, azon a tartozás mintegy háromszorosára növekedett. 
Megállapítom azt is, hogy a gyámhivatal a gyermek gyámjának tájékoztatást kérő, valamint vagyonkezelő eseti gondnok kirendelésére vonatkozó beadványaira a Ket-ben meghatározott ügyintézési határidőt túllépve reagált, a gyermek részére vagyonkezelő eseti gondnokot csak az erre vonatkozó kérelemre,mintegy négy hónap múlva rendelt. A gyámhivatal az ügyben keletkezett iratokat 2012. április 10-én postázta részemre, de az iratokban nincs nyoma annak, hogy az eseti gondnok a gyermek vagyoni érdeke védelmében intézkedett volna. Az eseti gondnok tevékenységéről a gyámhivatal megkeresésem kézhezvételét követően sem érdeklődött.
Megállapítom, hogy a gyámhivatal általam feltárt mulasztásaival, valamint elhúzódó eljárásával visszásságot okozott az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésében rögzített jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben. Ezen túl, sérült az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdésében rögzített tisztességes hatósági eljáráshoz való alapvető jog is, miszerint a hatóságnak tisztességes módon és ésszerű határidőn belül kell eljárnia. Tekintettel arra, hogy a gyermekvédelmi gondoskodásban élő kiskorúak jogi védelme állami (önkormányzati) feladat és ezt a jogi védelmet a vizsgált ügyben a gyermek nem kapta meg, a mulasztás visszásságot okozott a gyermek védelemhez és gondoskodáshoz való alapjogával összefüggésben is. 

Intézkedésem
A jelentésemben feltárt, alapvető jogokkal összefüggő visszásság jövőbeni elkerülése érdekében – az Ajbt. 31. § (1) bekezdése alapján – felkérem a Fejér Megyei Kormányhivatal Szociális és Gyámhivatalának vezetőjét, hogy felügyeleti eljárás keretében vizsgálja meg a gyámhivatal eljárását, és – különös tekintettel a gyermek vagyoni érdekvédelmére – tegye meg a szükséges intézkedéseket.

Budapest, 2012. május 7.
Prof. Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet Az Alkalmazott jogszabályok
1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról (Csjt.)
86. § (1) A szülői felügyeletet gyakorló szülő joga és kötelessége, hogy kiskorú gyermekét mind személyi, mind vagyoni ügyeiben képviselje.
93. § Az a kiskorú, aki nem áll szülői felügyelet alatt, gyámság alá tartozik.
98. § (1) Gyámság alá tartozik az a gyermek, akit átmeneti vagy tartós nevelésbe vettek, továbbá akit ideiglenes hatállyal nevelőszülőnél vagy gyermekotthonban, illetve más bentlakásos intézményben helyeztek el, és szülője ellen a szülői felügyelet megszüntetése iránt per van folyamatban [91. § (2) bek.]. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben a gyámhivatal a gyermek részére gyámot rendel. Gyámul rendelhető a gyámi feladatok ellátására alkalmas a) nevelőszülő, b) gyermekotthon vezetője, ahol a gyámhivatal a gyermeket elhelyezte.
101. § (1) Törvény eltérő rendelkezése hiányában a gyám a gyámsága alatt állónak gondozója, vagyonának kezelője és törvényes képviselője. (2) A gyámot a gyámsággal járó jogok és kötelességek, ha a gyámhatóság másként nem rendelkezik, a kirendelő határozat kézbesítését követő naptól kezdve illetik meg, illetőleg terhelik.
102. § Ha a törvény mást nem rendel, a szülői felügyeletet gyakorló szülő jogaira és kötelességeire vonatkozó rendelkezések megfelelően irányadók a gyám jogaira és kötelességeire is.
103. § (1) A gyám működésében a gyámhatóság rendszeres felügyelete és irányítása alatt áll. Működéséről, különösen a gyámsága alatt álló kiskorú ügyeiről bármikor köteles felvilágosítást adni a gyámhatóságnak. (2) A gyámhatóság a gyám jogkörét korlátozhatja, intézkedéseit - az elhelyezés tárgyában tett intézkedés kivételével - hivatalból vagy a gyámság alatt álló, illetőleg rokonai kérelmére meg is változtathatja. A kiskorú részére választott életpálya helyett csak annak beleegyezésével jelölhet ki más életpályát.

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvt.)
88. § (4) A gyermek vagyonának kezelésére felhatalmazott gyám joga és kötelessége, hogy feladatkörében védje a gyermek érdekeit, gondoskodjon a vagyon megfelelő hasznosításáról, és a rendes vagyonkezelés szabályai szerint intézze ügyeit. (5) A gyám a gyermek vagyonát leltár alapján veszi át.
89. § (1) Ha a gyámhivatal a gyámot nem hatalmazta fel a gyermek vagyonának kezelésével járó feladatok ellátására, a gyermek részére vagyonkezelő eseti gondnokot rendel elsősorban a területi gyermekvédelmi szakszolgálatnak, illetve – ha a gyermekotthont vagy a nevelőszülői hálózatot nem állami szerv tartja fenn, illetve működteti – a működtetőnek ezzel a munkakörrel megbízott dolgozói közül. (2) A gyámhivatal elbírálja a gyám, illetve a vagyonkezelő eseti gondnok eseti, rendes, valamint végszámadását.

2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól (Ket.)
33. § (1) A határozatot, az eljárást megszüntető végzést, valamint a másodfokú döntést hozó hatóságnak az első fokú döntést megsemmisítő és új eljárásra utasító végzését az (5) bekezdésben meghatározott időponttól számított harminc napon belül kell meghozni és gondoskodni a döntés közléséről. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig törvény vagy kormányrendelet állapíthat meg. Ha e törvény valamely eljárási cselekmény teljesítésének vagy végzés meghozatalának határidejéről nem rendelkezik, a hatóság haladéktalanul, de legkésőbb nyolc napon belül gondoskodik arról, hogy az eljárási cselekményt teljesítse vagy a végzést meghozza. (5) Az ügyintézési határidő a kérelemnek az eljárásra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatósághoz történő megérkezését követő napon, hivatalbóli eljárás esetén az első eljárási cselekmény elvégzésének napján kezdődik. Ezt a szabályt kell alkalmazni azokban az esetekben is, amikor a magyar hatóság eljárásának megindításához szükséges kérelmet nem magyar hatóságnál lehet benyújtani.
115. § (1) A felügyeleti szerv jogosult hivatalból megvizsgálni az ügyben eljáró hatóság eljárását, illetve döntését, és ennek alapján a) megteszi a szükséges intézkedést a jogszabálysértő mulasztás felszámolására,

149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer.)
102. § (1) Az átmeneti nevelésbe vételt elrendelő határozat rendelkező része a 14. §-ban foglaltakon kívül tartalmazza […], b) a gyám kirendelését, a gyermek gyámságával kapcsolatos jogairól és kötelezettségeiről való tájékoztatást, valamint az igazgatási jogkörben eljáró, illetékes jegyző által készített leltár alapján a kiskorú vagyonának a gyám kezelésébe adását, vagy, ha a gyámot nem hatalmazza fel a vagyonkezeléssel, a vagyonkezelő eseti gondnok kirendelését [Gyvt. 89. § (1) bek.],
127. § (2) A gyámhivatal gyámot a szülői felügyelet alatt nem álló gyermek részére rendel. Nem áll szülői felügyelet alatt a gyermek, ha […] f) a gyermeket a gyámhivatal átmeneti vagy tartós nevelésbe vette…
128. § (2) A gyámrendelés előtt a gyámhivatal beszerzi:[…] c) a gyermek ingó, ingatlan vagyonáról készült leltárt, értékhatártól függetlenül.
130. § (1) A gyámrendelő határozat rendelkező része a 14. §-ban foglaltakon kívül tartalmazza: a) tájékoztatást a gyámi tisztséggel járó jogokról és kötelezettségekről, b) a gyámi tisztséggel járó jogok és kötelezettségek kezdetének időpontját, c) a vagyonleltár alapján az ingó és ingatlan vagyon gyám kezelésébe adását, feltéve, hogy a gyám vagyonkezelésre jogosult,d) vagyonkezelésre jogosult gyám esetén a 158. § (1) bekezdése szerinti számadás gyámhivatalhoz történő benyújtásának időpontját, e) tájékoztatást a gyám családtámogatási ellátások igénylésére való jogáról. (2) A gyámhivatal határozatát azonnal végrehajthatónak nyilvánítja. (3) A gyámhivatal a gyámrendelésről szóló határozata meghozatalával egyidejűleg közli a családtámogatási ellátást és az árvaellátást folyósító szervvel, továbbá a gyermeket ellátó védőnővel a gyámrendelés tényét.
136. § (1) Az eseti gondnokrendelés a gondnokolt személy cselekvőképességét nem érinti. (2) Eseti gondnokul – a Gyvt. 68/B. § (1) bekezdésében és 89. §-ának (1) bekezdésében meghatározott eset kivételével – elsősorban ügyvédet kell kirendelni.
141. § (1) A gyám (a gondnok) működése közben – ha jogszabály másképp nem rendelkezik – indokoltan felmerült kiadásainak megtérítését igényelheti, ha a gyermek (a gondnokolt) megfelelő jövedelemmel rendelkezik. A kiadások szükségességét, a felmerült összeg helyességét a gyámhivatal a számadás elbírálása során állapítja meg.
(2) Működése során az eseti gondnok és az ügygondnok – a vagyonkezelésre kirendelt eseti gondnok kivételével – tevékenységéről félévenként, illetőleg, ha a kirendelés célja megvalósult, vagy annak oka megszűnt, ezt követően 8 napon belül köteles a gyámhatóságnak jelentését benyújtani.