Az alapvető jogok biztosának
Jelentése
az AJB-1879/2012 ügyben
(Előzmény a NEK-1153/2011 számú ügy) 

Előadó: dr. Magicz András
Az eljárás megindítása
A Szegedi Fegyház és Börtönben büntetését töltő roma panaszos azt sérelmezte, hogy nem engedélyezték számára a testvére temetésén való részvételt. 
Az ügyben – az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján – a nemzeti és etnikai kisebbségi jogok országgyűlési biztosa vizsgálatot rendelt el, melynek keretében megkereste az érintett büntetés-végrehajtási intézet parancsnokát. 

Megállapított tényállás
Az intézetparancsnok válaszlevelében arról tájékoztatott, hogy a panaszos kérelmet nyújtott be a testvére temetésén való részvétel engedélyezése érdekében. A kérelem elbírálása során nem merült fel olyan körülmény, amely az engedély megtagadását tette volna indokolttá. A fogvatartott számára a hozzátartozója temetésen való részvételt felügyelettel biztosították. 

Érintett alapvető jogok
–	az emberi méltósághoz való jogból következő kegyeleti jog (Alaptörvény II. cikk: „Az emberi méltóság sérthetetlen. Minden embernek joga van az élethez és az emberi méltósághoz, a magzat életét a fogantatástól kezdve védelem illeti meg.”)

Alkalmazott jogszabály
A büntetések és az intézkedések végrehajtásáról szóló 1979. évi 11. törvényerejű rendelet.

A vizsgálat megállapításai
I. Az alapvető jogok országgyűlési biztosának feladat- és hatáskörét, valamint ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (Ajbt.) határozza meg. 
Az Ajbt. 18. § (1) bekezdésének f) pontja szerint az alapvető jogok biztosához bárki fordulhat, ha megítélése szerint rendvédelmi szerv tevékenysége vagy mulasztása a beadványt tevő személy alapvető jogát sérti vagy annak közvetlen veszélyével jár (a továbbiakban együtt: visszásság), feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. 
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 1. § (5) bekezdése értelmében a vizsgálattal érintett a büntetés-végrehajtási szervezet rendvédelmi szerv, így tevékenységének vizsgálata az Ajbt. 18. §-a alapján ombudsmani hatáskörbe tartozik. 
A vizsgálatot az Alaptörvény 30. cikke, valamint az alapvető jogok országgyűlési biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény 45. § (1) bekezdése alapján a kisebbségi biztos jogutódjaként folytattam le.

II. Az Alaptörvény II. cikke szerint az emberi méltóság sérthetetlen, és minden embernek joga van az élethez és az emberi méltósághoz. A kegyeleti jog az emberi méltósághoz való joghoz kapcsolódik. A hozzátartozókat feljogosítja arra, hogy az elhunyt méltó eltemetéséről gondoskodjanak, illetve emlékét ápolják.
Az elítélt fogvatartásának ideje alatt elveszti személyi szabadságát, azonban állampolgári jogai és kötelezettségei csak annyiban szünetelnek, illetve korlátozottak, amennyiben erről az ítélet vagy törvény rendelkezik. Az elítéltek azon joga, hogy hozzátartozójuk temetésén részvét vehessenek csak nagyon indokolt esetben korlátozható. 
Az intézet parancsnokának válasza alapján megállapítottam, hogy a fogvatartott a jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően gyakorolhatta kegyeleti jogát, az általa előadott panasz megalapozatlannak bizonyult.

Intézkedésem
Figyelemmel arra, hogy vizsgálatom során alapvető joggal összefüggő visszásságot nem tártam fel, azt külön intézkedés kezdeményezése nélkül zártam le.

Budapest, 2012. február 21.
Prof. Dr. Szabó Máté sk.