Az alapvető jogok biztosának
Jelentése
az AJB-1378/2012. számú ügyben

Előadó: dr. Szecskó-Tóth Zsuzsa
Az eljárás megindítása
A panaszos 2011. június 29-én kelt beadványában az Őrbottyáni tó üdülőterületén található lakóházuk környezetében engedély nélkül létesült és működő terepmotor pálya zavaró működését és a hatóságok intézkedésének elmaradását sérelmezte. 
A panasz alapján felmerült a jogállamiság elve és az abból fakadó jogbiztonság követelménye, valamint az egészséges környezethez való alapvető jog sérelmének, illetve közvetlen veszélyének gyanúja, ezért a jövő nemzedékek országgyűlési biztosa vizsgálatot indított. 
A vizsgálat időtartama alatt a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény hatályon kívül helyezésével, hatályba lépett Magyarország Alaptörvénye és az Országgyűlés elfogadta az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvényt (Ajbt.) is. Ez utóbbi jogszabály rendelkezik arról, hogy a jövő nemzedékek országgyűlési biztosának jogutódja 2012. január 1-jétől az alapvető jogok biztosa.

A megállapított tényállás
A panaszos a sérelmesnek tartott állapot okán már 2009 májusában is fordult az ombudsmanhoz, és 2010. június 2-án kelt JNO-270/2010. számon tájékoztatást is kapott a lefolytatott vizsgálat eredményéről.
Az ismételt beadvány alapján a jövő nemzedékek országgyűlési biztosa megkereste Őrbottyán Nagyközség Önkormányzatának Polgármesteri Hivatalát és részletes tájékoztatást kért a terepmotor pályán zajló tevékenységek (pl. bérmotorozás) által okozott zavaró mértékű zajjal kapcsolatban 2010 májusát követően lefolytatott, illetve folyamatban lévő eljárásairól. 
A jegyzőtől 2011. szeptember 28-án és 2012. január 24-én beérkezett válaszlevelek alapján a tárgyi ingatlanon lefolytatott helyszíni szemlék során megállapításra került, hogy a terepmotor pálya kialakításával kapcsolatban nem került sor építési engedély, vagy bejelentés köteles építési munkálatok végzésére, így a jegyző 3333-4/2011. számú végzésében a panaszos beadványára megindult a tárgyi ingatlanon végzett építési munkálatokra vonatkozó építésrendészeti eljárást megszüntette. 
A megküldött tájékoztatás tartalmazza, hogy a területen folyó hangos quad motorozás miatt a panaszos feljelentése nyomán a szabálysértési hatósági jogkörben eljáró jegyző az eljárást megszüntető végzésében megállapította, hogy a tárgy ingatlan elhelyezkedése miatt (külterületi ingatlan, 300 méterre lakott területtől, 270 méteres erdősávval és országos főútvonallal elválasztva) nem valósult meg a csendháborítás tényállása. A döntés ellen a panaszos panaszt nyújtott be, amit a Budakörnyéki Ügyészség elutasított, mivel megalapozottnak tartotta az elsőfokú határozatot.
Tudomással bírok továbbá arról is, hogy a Közép-Duna-völgyi Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség a pályát üzemeltető által elkészíttetett teljes körű felülvizsgálati dokumentáció alapján KTVF: 2952-15/2011. számon módosított KTVF 2952-15/2011. számú határozatában környezetvédelmi működési engedélyt adott a pálya nappali használatára. A határozat rendelkező része többek között tartalmaz zaj- és rezgésvédelmi előírásokat is. A határozat indokolásából kiderül, hogy a pálya zajvédelmi hatásterülete Őrbottyán és Vácrátót területén elhelyezkedő védendő épületeket foglal magába. Tekintettel azonban arra, hogy a felülvizsgálati dokumentációban csak Őrbottyán területén vizsgálták a jogszabály által előírt zajterhelési határértékek teljesülését, a Felügyelőség 2012. május 30-ai határidővel zajmérések alapján elkészítendő szakvélemény benyújtását írta elő, amely alapján egyidejűleg a pálya üzemelése tekintetében zajkibocsátási határérték megállapítása iránti kérelmet is be kell nyújtani.
A Felügyelőség mind az eljárás megindítása, mind a döntések meghozatala esetében intézkedett a hirdetményi kézbesítés iránt, azaz a környezetvédelmi engedélyezési eljárásról a panaszos mint őrbottyáni lakos vélelmezhetően értesült, így ügyféli jogállása megállapítása iránti igényének, jogorvoslathoz való jogának érvényesítésére lehetősége volt.

Az érintett alapvető jog(ok)
–	az egészséges környezethez való jog (Alaptörvény XXI. cikk)
–	a jogállamiság elvéből következő jogbiztonság követelménye (Alaptörvény B) cikk (1) bekezdés „Magyarország független, demokratikus jogállam.”)
–	jogorvoslathoz való jog (Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdés)

Az alkalmazott jogszabályok
–	a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 
–	az építésügyi hatósági eljárásokról, valamint az építészeti és műszaki dokumentációk tartalmáról szóló 37/2007. (XII. 13.) ÖTM rendelet 
–	a szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény 
–	az egyes szabálysértésekről szóló 218/1999. (XII. 28.) Korm. rendelet 
–	a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény

A vizsgálat megállapításai
I. Feladat- és hatáskörömet, valamint az ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságaimat az Ajbt. határozza meg. Az Ajbt. 18. § (1) bekezdésének a)és g) pontja szerint az alapvető jogok biztosához bárki fordulhat, ha megítélése szerint közigazgatási szerv (a továbbiakban: hatóság) tevékenysége vagy mulasztása a beadványt tevő személy alapvető jogát sérti vagy annak közvetlen veszélyével jár (a továbbiakban együtt: visszásság), feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az Ajbt. 20. § (1) bekezdése pedig vizsgálat folytatásának lehetőségét biztosítja számomra. 
A vizsgálatot az Alaptörvény 30. cikke, valamint az Ajbt. 45. § (1) bekezdése alapján a jövő nemzedékek országgyűlési biztosának jogutódjaként folytattam le. 
II. Az Alaptörvény XXI. cikke szerint Magyarország elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez, illetve a XX. cikk (1) bekezdése alapján mindenkinek joga van a testi és lelki egészséghez, továbbá a (2) bekezdés rögzíti, hogy ezt a jogot Magyarország – többek között – a környezet védelmének biztosításával valósítja meg.
Az Alkotmánybíróság 28/1994. (V. 20.) AB határozatában megállapította, hogy az egészséges környezethez való jog jelenlegi formájában nem alanyi alapjog, de nem is pusztán alkotmányos feladat vagy államcél, amelynek megvalósítási eszközeit az állam szabadon választhatja meg, hanem elsősorban önállósult és önmagában vett intézményvédelem, azaz olyan sajátos alapjog, amelynek az objektív, intézményvédelmi oldala túlnyomó és meghatározó. 
Az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdése szerint Magyarország független demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság a 9/1992. (I. 30.) AB határozatában rámutatott, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság követelménye magában foglalja azt is, hogy az egyes jogintézmények működése, vagyis a jogalkalmazói magatartás előre kiszámítható legyen. (Vö. 72/1995. (XII. 15.) AB határozat.)
Az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdése szerint mindenkinek joga van ahhoz, hogy jogorvoslattal éljen az olyan bírósági, hatósági vagy közigazgatási döntés ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti.
„A jogorvoslathoz való jog mindenkit megillet. Ennek azonban – mutatott rá az Alkotmánybíróság több határozatában – többféle formája lehet. A jogorvoslathoz való jog mint alkotmányos alapjog immanens tartalma az érdemi határozatok tekintetében a más szervhez vagy ... ugyanazon szerven belüli magasabb fórumhoz fordulás lehetősége [5/1992. (I. 23.) AB határozat, ABH 1992, 31.].”
Fentiek alapján megállapítottam, hogy a 2010-es vizsgálatot követően is a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságok eljárási kötelezettségüknek eleget tettek, illetve az eljárások során biztosítva volt a panaszos számára ügyféli jogainak, így jogorvoslathoz való jogának gyakorlása. A vizsgálat folytatására okot adó körülmény nem merült fel.

Intézkedéseim
Figyelemmel arra, hogy vizsgálatom során alapvető joggal összefüggő visszásságot nem tártam fel, azt külön intézkedés kezdeményezése nélkül zártam le. 

Budapest, 2012. február 27.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.