Az alapvető jogok biztosának
Jelentése
az AJB-1222/2012. számú ügyben

Előadó: dr. Sárközy István 
Az eljárás megindítása
A panaszos azért fordult az alapvető jogok biztosához, mert sérelmezte, hogy gépjárműadó mentesség iránti kérelmét Szigetszentmiklós Város Jegyzője (a továbbiakban: jegyző) nem határozatban utasította el, így a jogorvoslathoz való jogával nem élhetett.
A panasz alapján felmerült a jogállamiság elve és az abból fakadó jogbiztonság követelménye, a tisztességes hatósági eljáráshoz, valamint a jogorvoslathoz való jog sérelmének, illetve közvetlen veszélyének a gyanúja. Erre tekintettel az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (továbbiakban: Ajbt.) 20. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam.
Hatáskörömet az Ajbt. 18. § (1) bekezdésére alapítottam, amely értelmében az alapvető jogok biztosához bárki fordulhat, ha megítélése szerint közigazgatási szerv, helyi önkormányzat, […] (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége vagy mulasztása a beadványt tevő személy alapvető jogát sérti vagy annak közvetlen veszélyével jár (a továbbiakban együtt: visszásság), feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. 

Érintett alapjogok és alapelvek
·	A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye. „Magyarország független, demokratikus jogállam.” [Alaptörvény B) cikk (1) bekezdés]
·	A tisztességes hatósági eljáráshoz való jog. „Mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit a hatóságok részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék. A hatóságok törvényben meghatározottak szerint kötelesek döntéseiket indokolni.” [Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdés]
·	A jogorvoslathoz való jog. „Mindenkinek joga van ahhoz, hogy jogorvoslattal éljen az olyan bírósági, hatósági és más közigazgatási döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.” [Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdés]

Alkalmazott jogszabályok
·	A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.)
·	A gépjárműadóról szóló 1991. évi LXXXII. törvény (a továbbiakban: Gjt.)

A megállapított tényállás
A panaszos rokkantságára való tekintettel kérte az illetékes önkormányzat jegyzőjétől a motorkerékpárján fennálló gépjárműadó fizetési kötelezettsége alóli mentesség megállapítását. A jegyző a kérelmet nem határozatban, hanem levélben utasította el, melynek következtében nem élhetett a jogorvoslathoz való jogával.

A vizsgálat megállapításai
A jegyző levelében helyesen hivatkozott a Gjt. 5. § f) pontjára, amely értelmében mentes az adó alól a súlyos mozgáskorlátozott személy, a súlyos mozgáskorlátozott kiskorú, a cselekvőképességet korlátozó (kizáró) gondnokság alatt álló súlyos mozgáskorlátozott nagykorú személyt rendszeresen szállító, vele közös háztartásban élő szülő – ideértve a nevelő-, mostoha- vagy örökbefogadó szülőt is – (a továbbiakban együtt: mentességre jogosult adóalany) egy darab, 100 kW teljesítményt el nem érő, nem személytaxiként üzemelő személygépkocsija után legfeljebb 13 000 forint erejéig. Ha a mentességre jogosult adóalany adóalanyisága és adókötelezettsége az adóévben több személygépkocsi után is fenn áll, akkor a mentesség kizárólag egy, a legkisebb teljesítményű személygépkocsi után jár.
A Gjt. hivatkozott rendelkezése tehát egyértelműen személygépkocsit említ, így motorkerékpárra nem vehető igénybe az adómentesség.
Vizsgálatom során megállapítottam továbbá, hogy az elutasítás nem felel meg a Ket. 71. § (1) bekezdésében foglaltaknak, mely szerint a hatóság […] az ügy érdemében határozatot hoz, az eljárás során felmerült minden más kérdésben végzést bocsát ki.
Az Alkotmánybíróság több határozatában elvi éllel szögezte le, hogy a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, hanem az egyes jogintézmények működésének a kiszámíthatóságát is. [75/1995. (XII. 21.) AB hat., 9/1992. (I. 30.) AB határozat, ABH 1992, 65.] Alapvetőek tehát a jogbiztonság alkotmányos követelménye szempontjából az eljárásjogi garanciák. Csakis formalizált eljárási szabályok megkövetelésével és betartásával működhetnek alkotmányosan a jogintézmények. A közigazgatásnak alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. [2/1995. (XII. 15.) AB határozat.]
Az Alaptörvény hatálybalépését megelőzően az Alkotmány a tisztességes eljáráshoz való jogot explicite nem nevesítette, ugyanakkor az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint a független és pártatlan bírósághoz való jog, illetve a jogbiztonság elvéből levezethető eljárási garanciák egymásra vonatkoztatásával tartalmilag levezetett olyan alkotmányos alapjogot jelent, amely komplex követelményrendszert testesít meg, magában foglalva valamennyi, a jogállamiság értékrendjének megfelelő eljárási alapelvet és normát. 
A jogorvoslathoz való joggal összefüggésben hangsúlyozni kívánom, hogy az olyan, az Alaptörvény szövegéből egyértelműen levezethető alapjog, amelynek gyakorlása feltételhez kötött és azok együttes fennállása esetén mindenkit megillet. A jog immanens tartalma az érdemi bírósági, közigazgatási vagy más hatósági döntések tekintetében a másik szervhez vagy ugyanazon szervezeten belüli magasabb fórumhoz fordulás lehetősége. [5/1992. (I. 30.) AB.]
Mindezekre figyelemmel megállapítottam, hogy Szigetszentmiklós Város Jegyzője azzal, hogy a panaszos kérelmét egyszerű levélben utasította el, amely így nélkülözte a határozati forma tartalmi kellékeként kötelező jogorvoslati jogra vonatkozó felhívást, visszásságot okozott a jogállamiságból levezethető jogbiztonság követelményével, a tisztességes hatósági eljáráshoz, valamint a jogorvoslathoz való alapvető joggal összefüggésben.

Intézkedéseim
A feltárt visszásság orvoslása érdekében az Ajbt. 32. § (1) bekezdése alapján felkérem Szigetszentmiklós Város Jegyzőjét, hogy hozzon a szóban forgó ügyben a Ket. szabályainak megfelelő, a jogorvoslat lehetőségét is tartalmazó határozatot, és azt kézbesítse a panaszosnak mint ügyfélnek, valamint – 30 napon belül – küldje meg részemre is. 
Felkérem továbbá a jegyzőt, hogy a jövőben – figyelemmel az eljárási szabályok garanciarendszerére, illetve azok jelentőségére – az ügyintézés során a Ket. rendelkezéseit maradéktalanul tartsa be, illetve tartassa be az irányítása alá tartozó munkatársaival. 

Budapest, 2012. április 17.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.