Az alapvető jogok biztosának
Jelentése
az AJB-879. számú ügyben

Előadó: dr. Kovács Anikó
Az eljárás megindítása
A panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy hátsó szomszédja a családi házától kb. 30-40 méter távolságra a saját telkén veszélyes és egyéb hulladékot éget, a telekszomszédja pedig évek óta a fűtési idényben egészségre káros égésterméket kibocsátó anyagokat elégetve fűti otthonát. A panaszos több alkalommal fordult a jegyzőhöz, de intézkedés nem történt és a levelek többségére a jegyző nem is válaszolt.
A beadványban foglaltak alapján felmerült az egészséges környezethez, a tisztességes hatósági eljáráshoz való jog, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményének sérelme, ezért az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi XCI. törvény (Ajbt.) 18. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot rendeltem el. A vizsgálat során részletes tájékoztatást és iratokat bocsátott rendelkezésemre Szigetvár város jegyzője, Dencsháza, Hobol, Szentgát Községek körjegyzője (Hobol jegyzője), Szigetvár Város Önkormányzat Hivatásos Tűzoltósága és a Szigetvári Rendőrkapitányság.

A megállapított tényállás
A panaszos 2011 augusztusában fordult beadvánnyal az ombudsmanhoz1, tekintettel arra, hogy családja életminősége, négy gyermeke egészségi állapota az erősen szennyezett hoboli levegő miatt egyre romlik. Telekszomszédja évek óta szeptembertől májusig, minden fűtési szezonban autógumival, műanyag és bőr cipőtalppal, autókárpittal fűt, szén és tűzifa nélkül. 2004 és 2009 között hét beadványt küldött Hobol jegyzőjének, melyek többségére választ nem kapott. Ezen időszak alatt Hobol jegyzője egy alkalommal, 2006-ban ötezer forintos levegőszennyezési bírságot szabott ki telekszomszédjára, ám ennek semmilyen visszatartó hatása nem volt, az égetés folytatódott. A panaszos 2009. április 25-én a Hobolra vezető közutat állta el, zárta le gépjárművével és így próbálta felhívni a figyelmet a helyzet tarthatatlanságára és próbált ismeretlen embereket tanúnak keresni az évek óta tartó környezetszennyezésre.
A panaszos Hobol jegyzőjéhez címzett 2011. április 19-i beadványában telekszomszédja levegőszennyezési tevékenysége mellett, hátsó szomszédja Hobol, Jókai u. 16. szám alatti lakos 2011. április 17-i hulladékégetésére hívta fel a figyelmet. A panaszos értesítette a rendőrséget és a tűzoltóságot is arról, hogy hátsó szomszédja az udvarán egészségre káros füstöt kibocsátó anyagot égetett nagy mennyiségben. 
A tűzesethez kivonult Szigetvár Város Önkormányzat Hivatásos Tűzoltósága. A tűzeseti jelentés hivatalos másolata szerint a Hobol, Jókai u. 16. szám alatti családi ház udvarán a tulajdonos szemetet égetett. 
A Szigetvári Rendőrkapitányság tájékoztatása szerint a 2011. április 17-i égetésről bejelentés nem szerepel a nyilvántartásukban.
A panaszos 2011. április 18-án bejelentést tett a Dél-dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőséghez (Felügyelőség) is, miszerint hátsó szomszédja saját udvarán rendszeresen éget. A Felügyelőség végzése szerint 2007-ben már folytatott hátsó szomszédja ellen eljárást nyílt téri égetés ügyében. A panaszos által becsatolt dokumentumok között található egy 2007. november 19-én kelt levél, melyben a Felügyelőség arról értesítette a panaszost, hogy közérdekű bejelentése alapján 2007. november 6-án helyszíni szemlét tartott a panaszos hátsó szomszédjánál. Az ellenőrzéskor égetést nem végeztek, bár az ellenőrzött ingatlan tulajdonosának elmondása szerint korábban történt hulladékégetés a területen. A hatósági szakértő a helyszínen figyelmeztette a tulajdonost és szomszédjait, hogy semmilyen hulladékot nem szabad nyílt téren égetni. A Felügyelőség a mostani bejelentést érdemi intézkedés céljából áttette Szigetvár Város Jegyzőjéhez, mint az ügyben hatáskörrel és illetékességgel rendelkező elsőfokú hatósághoz.
Szigetvár Város Jegyzője 2011. augusztus 4-én kelt 3/301-3/2011. számú határozatában a panaszos hátsó szomszédját a levegővédelmi követelmények megszegése miatt – mérlegelési jogkörben eljárva – huszonötezer forint levegőtisztaság-védelmi bírság megfizetésére kötelezte. A határozat ellen a törvényes határidőn belül fellebbezés nem érkezett, így az 2011. augusztus 24. napján jogerőre emelkedett.
2011. július 25-én délelőtt a panaszos a Szigetvári Rendőrkapitányság ügyeletén tett feljelentést, miszerint telekszomszédja (Hobol, Május 1. utca 2. szám) műanyagot tüzel kazánjában és a kiáramló füst zavarja őt. A rendőrség járőre a helyszínen szóban meghallgatta a panaszost és megtekintette a helyszínt. A jegyzőkönyv tanúsága szerint a járőr látta, hogy a telekszomszéd lakásának kéményén fehér színű füst távozott a szabadba, és érezte is, hogy műanyagot vagy gumit égetnek. Ezt követően a rendőrség meghallgatta Hobol polgármesterét is az üggyel kapcsoltban. A polgármester elmondta, hogy a panaszos telekszomszédja ellen a jegyzőségre több feljelentés érkezett, azok szankciójáról nem tudott információt adni. Július 25-én a polgármester is látta, hogy a panaszos telekszomszédja házának . kéményén fehér füst távozik és jól lehetett több háznyira is érezni az erős maró füstszagot, ami biztosan műanyag égetésétől származott.
A rendőrség meghallgatta a panaszos telekszomszédját is, aki közölte, hogy valóban begyújtott aznap a kazánjába és mivel fája nem volt, kartonpapírt és műanyag dobozokat égetett el. A rendőrség a telekszomszéd ellen környezetvédelmi szabálysértés elkövetése miatt feljelentést tett a Szigetvári Polgármesteri Hivatalnál. A feljelentést a szigetvári jegyző további ügyintézés végett Hobol Község Polgármesteri Hivatalához tette át.  Hobol Jegyzője a telekszomszédot húszezer forint szabálysértési bírság megfizetésére kötelezte. A bírság befizetésének a telekszomszéd nem tett eleget, ezért az ügyben végrehajtási eljárás indult. Megállapítást nyert, hogy nevezett megváltozott munkaképességű személyt megillető (rokkantsági) ellátásban részesül, mely a bírósági végrehajtásról szóló 1994.évi LIII. törvény 74.§-a alapján letiltás alóli mentes juttatásnak minősül. Az ingófoglalás nem vezetett eredményre, így Hobol jegyzője a bírság összegét négynapi közérdekű munkára változtatta át, mely munkavégzésnek a panaszos telekszomszédja eleget tett. 
Szigetvár Város Jegyzőjének tájékoztatása szerint a panaszos telekszomszédjának levegőszennyezési tevékenysége miatt Szigetvár Város Polgármesteri Hivatalához bejelentés korábban nem érkezett, arról csak a panaszos 2011. augusztus 3-án benyújtott környezetszennyezéssel kapcsolatos beadványából értesült. A panasz szerint a telekszomszédja környezetkárosító hulladékkal fűt a kazánjában 1999. óta minden fűtési idényben. Ezen állítást az elmúlt fűtési idényben vizsgálta ki a jegyző oly módon, hogy előzetes értesítés nélkül 2011. október 21-én helyszíni ellenőrzést tartott Hobol, Május 1. utca 2. számú ingatlanon. Az ellenőrzés során környezetkárosító anyagokkal történő fűtésre utaló jeleket, anyagokat a helyszínen nem talált. A fűtéshez fűrészelt, darabolt fa és zsákos fűrészpor volt felhasználásra előkészítve.
Szigetvár Város Jegyzője tájékoztatott arról is, hogy 2011. október 12-én a panaszostól levélben újabb bejelentés érkezett, miszerint a panaszos hátsó szomszédja előző nap, október 11-én reggel lakóházától 30-40 méterre műanyag/gumi szemetet égetett. A bejelentést 2011. október 17-én iktatták a Szigetvári Polgármesteri Hivatalban. A hatóság 2011. október 21-én ment ki a helyszínre. A helyszíni szemlén felvett jegyzőkönyv tanúsága szerint a helyszínt az ingatlanon kívül, a közterületen állva tekintették meg, mivel a hátsó szomszéd nem tartózkodott otthon. Az útról az égetés maradványait nem látták. A megkérdezett szomszédok az égetést nem észlelték, így a jegyző megállapítása szerint hatósági intézkedést igénylő levegőszennyezés nem történt.

Érintett alkotmányos jogok
·	A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye: „Magyarország  független demokratikus jogállam.” (Alaptörvény B) cikk (1) bekezdés)
·	Az állam alapjogvédelmi kötelezettsége: „Az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait tiszteletben kell tartani. Védelmük az állam elsőrendű kötelezettsége.” (Alaptörvény I. cikk (1) bekezdés)
·	Tisztességes eljáráshoz való jog: „Mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit a hatóságok részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék. A hatóságok törvényben meghatározottak szerint kötelesek döntéseiket indokolni.” (Alaptörvény XXIV. Cikk)
·	Egészséges környezethez való jog: „Magyarország elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez. Aki a környezetben kárt okoz, köteles azt - törvényben meghatározottak szerint - helyreállítani vagy a helyreállítás költségét viselni.” (Alaptörvény XXI. cikk (1) és (2) bekezdések)

Alkalmazott jogszabályok
-	A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (Ket.)
-	A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény (Kvt.)
-	A szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény (Szabstv.)
-	A szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról, és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvény (Új szabstv.)
-	A Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (Btk.) 
-	A levegő védelméről szóló 306/2010.(XII.23.) Korm. rendelet (Lr.)
-	Az európai uniós csatlakozással összefüggő egyes törvénymódosításokról, törvényi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről, valamint egyes törvényi rendelkezések megállapításáról szóló 2004. évi XXIX. törvény (panasz-törvény)

A vizsgálat megállapításai
I. A hatáskör tekintetében
Az alapvető jogok biztosának feladat- és hatáskörét, valamint ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az Ajbt. határozza meg. Az Ajbt. 18. § (1) bekezdése szerint az alapvető jogok biztosához bárki fordulhat, ha megítélése szerint közigazgatási szerv, helyi önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat, kötelező tagság alapján működő köztestület, a Magyar Honvédség, rendvédelmi szerv, közigazgatási jogkörben eljáró egyéb szerv e jogkörében, nyomozó hatóság vagy az ügyészség nyomozást végző szerve, közjegyző törvényszéki végrehajtó, önálló bírósági végrehajtó vagy közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége vagy mulasztása a beadványt tevő személy alapvető jogát sérti vagy annak közvetlen veszélyével jár (a továbbiakban együtt: visszásság), feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
Az Ajbt. 28. § (1) bekezdése szerint az alapvető jogok biztosa az általa lefolytatott vizsgálatról jelentést készít, amely tartalmazza a feltárt tényeket és az ezeken alapuló megállapításokat és következtetéseket.

II. Az érintett alkotmányos jogok tekintetében
Az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdése szerint Magyarország független demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság a 9/1992. (I. 30.) AB határozatában rámutatott, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. Az Alkotmánybíróság szerint a jogbiztonság az állam kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. A jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az állami és önkormányzati döntések jogszabályoknak való megfelelőségét is.
Az Alkotmánybíróság a jogbiztonság elengedhetetlen követelményének minősítette, hogy a jogalkalmazói magatartás előre kiszámítható legyen. Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon2.
Az Alkotmánybíróság szerint az alanyi jogok érvényesítésére szolgáló eljárási garanciák a jogbiztonság alkotmányos követelményéből erednek, de szoros kapcsolatban állnak a jogegyenlőséggel, törvény előtti egyenlőséggel is. A megfelelő eljárási garanciák nélkül működő eljárásban ugyanis a jogbiztonság az, ami sérelmet szenved3.
Az Alaptörvény hatálybalépését megelőzően az Alkotmány a tisztességes eljáráshoz való jogot explicite nem nevesítette, ugyanakkor az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint az a független és pártatlan bírósághoz való jog, illetve a jogbiztonság elvéből levezethető eljárási garanciák egymásra vonatkoztatásával tartalmilag levezetett olyan alkotmányos alapjogot jelent, amely komplex követelményrendszert testesít meg, magában foglalva valamennyi, a jogállamiság értékrendjének megfelelő eljárási alapelvet és normát. A 2012. január 1-jén hatályba lépett Alaptörvény már expressis verbis tartalmazza a tisztességes eljáráshoz való jogot, rögzítve, hogy a közhatalmú szervek, hatóságok az ügyeket részrehajlás nélkül, tisztességes módon, ésszerű határidőn belül intézzék, döntéseiket pedig a törvényben meghatározottak szerint indokolják.
 A tisztességes eljárás követelménye olyan minőség, amelyet az eljárás egészének és körülményeinek figyelembevételével lehet megítélni. A közvetlen alkotmányi garanciák gazdaságossági és célszerűségi okokból, az eljárás egyszerűsítése vagy az időszerűség követelményének érvényesülése címén sem mellőzhetők4. Már több jelentésemben is hangsúlyoztam, hogy különösen nagy súlya van ennek a tételnek akkor, amikor az adott eljárás eleve alapjog-korlátozásra, szankció kiszabására vagy jogkorlátozó intézkedés meghozatalára irányul.
Az Alaptörvény XXI. cikkében deklarált egészséges környezethez való jog értelmezését az Alkotmánybíróság a jelentősége folytán alaphatározatként értékelhető 28/1994. (V. 20.) AB határozatában, valamint az arra épülő későbbi határozataiban végezte el. A testület e döntésében részletesen elemezve az egészséges környezethez való jogot megállapította, hogy az elsősorban önállósult és önmagában vett intézményvédelem, azaz olyan sajátos alapjog, amelynek az objektív, intézményvédelmi oldala túlnyomó és meghatározó. A környezethez való jog az állam környezetvédelemre vonatkozó kötelességei teljesítésének garanciáit emeli az alapjogok szintjére, beleértve a környezet elért védelme korlátozhatóságának feltételeit is. E jog sajátosságai folytán mindazokat a feladatokat, amelyeket másutt alanyi jogok védelmével teljesít az állam, itt törvényi és szervezeti garanciák nyújtásával kell ellátnia. Az állam kötelességeinek magukban kell foglalniuk az élet természeti alapjainak védelmét és ki kell terjedniük a véges javakkal való gazdálkodás intézményeinek kiépítésére5.
Az Alkotmánybíróság elvi éllel állapította, hogy az állam nem élvez szabadságot abban, hogy a környezet állapotát romlani engedje, vagy a romlás kockázatát megengedje. Ez az állami fellépés olyan korlátját jelenti, amely megakadályozza, hogy a már elért objektív védelmi szint, illetve hatékonyság csökkenjen, az addig elért környezetállapot romoljon. Következésképpen nem engedhető meg, hogy a környezetvédelemhez való jog érvényesülése társadalmi, gazdasági folyamatok, körülmények függvényében mennyiségileg vagy minőségileg változzon.
Tekintettel arra, hogy az egészséges környezethez való jog megvalósítását szolgáló hatósági rendszer kialakítása és működtetése állami feladat, a kötelezettségek címzettjei nemcsak a jogalkotó szervek, hanem azokon keresztül maguk a jogalkalmazók is. Amennyiben a hatóságok elmulasztják a környezetvédelmi előírások következetes és megfelelő érvényesítését, azok kiüresedését okozzák és egyidejűleg az egészséges környezethez való jog sérelmét idézik elő.

III. Az ügy érdeme tekintetében
1. A beadvány tartalma és a csatolt dokumentumok tanúsága szerint, panaszos az elmúlt években számtalan panaszt küldött Hobol jegyzőjének, melyben intézkedést kér telekszomszédja levegőszennyezési tevékenysége ellen. A beadványhoz mellékelt első dokumentum 2006 májusában keltezett. A levél tartalma szerint ismételt birtokvédelem iránti kérelem, tekintettel arra, hogy 2006. április 4-én postázott első levele óta a szomszédja minden este egészségkárosító anyagokkal fűt. A levelet több szomszéd is aláírta.
A Ptk. 191. § (1) bekezdése szerint, akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését. A Ptk. 192.§ (2) bekezdése értelmében a birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti.
Hobol jegyzője a panaszos birtokvédelmi kérelmét érdemben nem vizsgálta és el sem utasította és más eljárást sem folytatott le.
A panaszos 2011. április 11-i beadványát az érkeztető bélyegző tanúsága szerint a jegyző vette át személyesen. A levél megfogalmazása szerint a panaszos két ügy miatt tett közérdekű bejelentést. 
Általános jogalkalmazási, jogértelmezési kérdésként merül fel, hogy a hatóságok mely törvény alapján és milyen szabályok szerint kötelesek eljárni a hulladékégetést kifogásoló lakossági bejelentések tárgyában. A lakossági bejelentésekre ugyanis két jogszabály irányadó, melyekből eltérő eljárási rendelkezések, jogok és kötelezettségek erednek.
A hatóságok ezekre a bejelentésekre általában a panasztörvény 141-143. §-ait alkalmazzák. A panasztörvény 141. § (2) bekezdése szerint a panasz olyan kérelem, amely egyéni jog- vagy érdeksérelem megszüntetésére irányul, és elintézése nem tartozik más – így különösen bírósági, államigazgatási – eljárás hatálya alá. A (3) bekezdés alapján a közérdekű bejelentés olyan körülményre hívja fel a figyelmet, amelynek orvoslása, illetőleg megszüntetése a közösség vagy az egész társadalom érdekét szolgálja. A közérdekű bejelentés javaslatot is tartalmazhat.
A panasztörvény alapján egy egyéni jog- vagy érdeksérelem kivizsgálására kizárólag akkor kerülhet sor, ha a sérelem hatósági (bírósági) hatáskörben nem vizsgálható ki, mert az nem jogsértést fogalmaz meg. Kizárt, hogy a közigazgatási jog körébe eső, valamely jogszabálysértésre vonatkozó bejelentésben foglaltakat a Ket.-től függetlenül lehetne kivizsgálni. A törvény által használt szavak, fogalmak is arra utalnak, hogy a jogalkotó nem a jogszabálysértések orvoslása, illetve az azokkal szembeni fellépés érdekében teremtette meg a közérdekű bejelentés jogintézményét. A közérdekű bejelentés a panasznál általánosabb tárgyú bejelentést fogalmaz meg, amely nem egyedi sérelem orvoslására, hanem annál általánosabb körülmények, hiányosságok jelzésére irányul, amely kisebb-nagyobb közösségek, esetleg a társadalom egészét érintheti. 
Amint a jövő nemzedékek országgyűlési biztosa az illegális hulladékégetéssel szembeni fellépés lehetőségeiről szóló JNO-420/2011. számú állásfoglalásában6 kifejtette, egy a környezetre ártalmas magatartást nem lehet a panasz-törvény szerinti „körülménynek” tekinteni, mivel a közigazgatásnak kifejezett és feltétlen kötelezettsége – erre irányuló felhívás nélkül is – hivatalból fellépni a jogsértő magatartásokkal szemben. 
Kiemelt társadalmi érdek fűződik a levegő szennyezésének megakadályozásához, a környezetvédelmi, levegővédelmi szabályok hatályosulásához. E tekintetben nincs annak jelentősége, hogy egy környezetre veszélyt jelentő magatartással szembeni fellépés csak egy vagy több ember közvetlen érdekében szükséges, vagyis, hogy hány embert zavar közvetlenül az adott magatartás. A megítélés szempontja kizárólag az, hogy a bejelentés jog- vagy érdeksérelem meglétét jelzi, amely esetben fel sem merülhet a panasz-törvény alkalmazása, amely egyébként sem tartalmazza a részletszabályokat, a garanciális rendelkezéseket (ügyféli jogok, jogorvoslat lehetősége stb.), amelyek a jogok és kötelezettségek hatóság általi érvényesítéséhez nélkülözhetetlenül szükségesek. 
Mivel a hulladékok égetése miatti lakossági bejelentés alapján a közigazgatási jogszabályok hatályosulásának a ténye vitatott, így annak kivizsgálása is kizárólag a közigazgatási jog, a Ket. szerint történhet. 
A hatóságot eljárási kötelezettség terheli a Ket. 20. § (1) bekezdése értelmében, eszerint a hatóság a hatáskörébe tartozó ügyben, valamint illetékességi területén köteles eljárni.
A hatóság ezen eljárási kötelezettségéből egyértelműen következik a döntéshozatali kötelezettség is. Az eljárás ugyanis mindaddig nem fejeződik be, amíg a hatóság azt érdemi vagy nem érdemi döntésével, azaz határozattal vagy végzéssel le nem zárja.
A hatóság kötelessége az, hogy a kérelmet a szakszerűség és az ügyféllel való együttműködés követelményét is figyelembe véve tartalma és ne a megnevezése alapján bírálja el. Ezt mondja ki többek között a Ket. 37. § (1) bekezdése is, miszerint a kérelmet tartalma szerint kell elbírálni akkor is, ha az nem egyezik az ügyfél által használt elnevezéssel. Kétség esetén a jegyzőnek a kérelem tartalmát kell tisztázni, szükség esetén az ügyfél meghallgatása, illetve felvilágosítása mellett. 
Fel szeretném hívni a figyelmet arra, hogy a Ket. mellett a Kvt.7 is a hatóság eljárási kötelezettségét írja elő, miszerint az írásban tett, a környezetveszélyeztetéssel, károsítással vagy szennyezéssel kapcsolatos felhívás esetén a hatáskörrel rendelkező szerv köteles intézkedni, illetve arra az előírt határidőn belül érdemi választ adni.
Jelen ügyben Hobol jegyzője a panaszos által az elmúlt évek alatt benyújtott bejelentésekben foglaltakat nem vizsgálta meg, nem intézkedett, és a beadványokra sem válaszolt.
A fentiek alapján megállapítottam, hogy Hobol jegyzője – tekintettel arra, hogy a Kvt. és a Ket. alapján fennálló hatáskörében és a jogszabályokból fakadó eljárási és döntési kötelezettségének nem tett eleget – az egészséges környezethez, a tisztességes eljáráshoz való jogokkal, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben visszásságot okozott. 
2. A panaszos 2011. április 18-án bejelentést tett a Felügyelőséghez hátsó szomszédja ingatlanán történt égetés miatt, melyet a Felügyelőség áttett az ügyben hatáskörrel és illetékességgel rendelkező elsőfokú hatósághoz, Szigetvár Város Jegyzőjéhez.
A hulladékok nyílt téri, illetve háztartási égető-berendezésekben történő égetésének tilalmát a Lr. egyértelműen rögzíti. A hatályos Lr. 27. § (2) bekezdése szerint hulladék nyílt téri, vagy a hulladékok égetésének feltételeit rögzítő jogszabályban foglaltaknak nem megfelelő berendezésben történő égetése, a háztartásban keletkező papírhulladék és veszélyesnek nem minősülő, kezeletlen fahulladék háztartási berendezésben történő égetése kivételével tilos. Nyílt téri hulladékégetésnek minősül, ha a hulladék – az elemi kár kivételével - bármilyen okból kigyullad.
A levegővédelmi hatáskörök megoszlanak a kistérségi jegyző és a felügyelőség között. A kistérségi jegyző rendelkezik hatáskörrel a háztartások hulladékégetése, továbbá a legfeljebb 140 kWh teljesítményű kazánokban égetett hulladékok tárgyában, vagyis lényegében az esetek túlnyomó többségében. A felügyelőségek a köztéri hulladékégetések tekintetében járhatnak el, tipikusan a kábelégetések és a hulladéklerakók meggyújtása miatt8.
A Lr. 9. számú mellékletének megfelelően a kiszabható bírság mértéke 100.000 Ft és 500.000 Ft között van. Az Lr. 34.§ (4) bekezdése előírja, hogy a hatóság a körülmények mérlegelésével a bírság összegét kötelezettségszegésenként legfeljebb 75%-kal csökkentett összegben állapíthatja meg. Szigetvár Város jegyzője mérlegelési jogkörével élve huszonötezer forint levegőtisztaság-védelmi bírságot szabott ki, mely határozat 2011. augusztus 24. napján jogerőre emelkedett. A megállapított bírság összegét a határozat jogerőre emelkedésétől számított 15 napon belül a határozathoz mellékelt átutalási postautalványon kellett megfizetni. Szigetvár Város Jegyzője arról tájékoztatott, hogy a kiszabott bírságot a panaszos hátsó szomszédja a megkeresésemre adott válaszáig, 2012. május 25-ig önként nem fizette meg, a bírság végrehajtásra nem került. 
A környezetvédelmi bírság adók módjára behajtható köztartozás, ezért önkéntes megfizetésének elmaradása esetén az eljáró hatóság hivatalból intézkedik a késedelmi pótlékkal növelt bírságösszeg egyösszegű és haladéktalan behajtása érdekében. Az erre való figyelmeztetést Szigetvár Város Jegyzője által hozott határozat rendelkező része is tartalmazza.
A Ket. 125. § a) pontja, 127. § a) pontja, a 129. § (2) bekezdés b) pontja, valamint a 140. § (1) bekezdés a) pontja szerint a hatósági eljárásban az e törvényben meghatározott feltételek fennállása esetén állami kényszerrel is el kell érni, hogy a hatóság döntésével pénzfizetésre vagy egyéb magatartásra kötelezett ügyfél e kötelezettségének eleget tegyen. A közigazgatási végrehajtás szabályait kell alkalmazni a hatóság döntésében megállapított kötelezettség érvényesítésére, ha annak önkéntes teljesítése elmaradt. A hatóság döntése végrehajtható, ha pénzfizetésre, valamely tevékenységre vagy attól való tartózkodásra irányuló kötelezettséget állapít meg, jogerőre emelkedett és a teljesítésre megállapított határidő vagy határnap (a továbbiakban együtt: határidő) eredménytelenül telt el. A döntés végrehajtását – ha törvény vagy kormányrendelet másként nem rendelkezik – az első fokon eljáró hatóság végzéssel rendeli el. A Ket. 129.§ (3) bekezdése szerint az elsőfokú hatóság (a továbbiakban: végrehajtást elrendelő hatóság) az önkéntes teljesítés elmaradásának megállapításától számított nyolc napon belül dönt a végrehajtás foganatosításáról. Az erről szóló végzést a hatóság közli a jogosulttal, a kötelezettel és a végrehajtást foganatosító szervvel; a végzés a végrehajtást foganatosító szervvel való közlést követő napon végrehajthatóvá válik. Ha a végrehajtást elrendelő hatóság és a végrehajtást foganatosító szerv azonos, a végrehajtás foganatosításáról nem kell külön végzést hozni, hanem a foganatosítást az önkéntes teljesítés elmaradásának megállapításától számított nyolc napon belül meg kell kezdeni.
A 1188/B/1995. AB határozat szerint: „(…) Az Alkotmány 2.§ (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból értelemszerűen következik, hogy az állam arra hivatott   alkotmányos  szervei  jogszabályokat alkotnak a jogbiztonság  fenntartása érdekében, és  hogy e jogszabályok végrehajtásának törvényes eszközeit is biztosítják.   A jogbiztonság magában foglalja azt a követelményt is, hogy a jogszabályokat, valamint az azok alkalmazása során hozott hatósági határozatokat végre kell hajtani.
A Szigetvár Város Jegyzőjének levele szerint – tájékoztatásom napján –, 2012. május 25-én szóbeli utasítást adott az ügyintézőnek a kiszabott bírság behajtásának azonnali intézése iránt.
A fentiek alapján megállapítottam, hogy Szigetvár Város jegyzője – tekintettel arra, hogy közel egy évig nem intézkedett a jogerős és végrehajtható levegőtisztaság-védelmi bírság végrehajtása iránt – a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben visszásságot okozott. 

3. A panaszos telekszomszédja 2011. július 25-én az őt meghallgató járőr kérdésére elmondta, hogy kazánjában műanyag dobozokat égetett el. A rendőrség a telekszomszéd ellen környezetvédelmi szabálysértés elkövetése miatt tett feljelentést.
Az elkövetés idején hatályos Szabstv. 148. §-a értelmében környezetvédelmi szabálysértést követ el, aki a környezetvédelmi hatóság engedélyéhez vagy hozzájárulásához kötött tevékenységet engedély vagy hozzájárulás nélkül, vagy az engedélytől, hozzájárulástól eltérő módon végez, vagy végeztet, illetve a környezet elemeit a külön jogszabályban meghatározott módon terheli, illetve szennyezi, vagy az egyéb környezetvédelmi előírásokat más módon megszegi, százötvenezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
A Btk. hulladékgazdálkodás rendjének megsértéséről szóló tényállása9 nem különbözik érdemben a környezetvédelmi szabálysértés tényállásától, amennyiben a hulladékgazdálkodási előírások megsértését kell szankcionálni. Világos elhatárolási szempont nincs meghatározva. Ugyanakkor a környezet-egészségügyi okokból adódó fokozott társadalomra veszélyessége folytán indokolt a hulladékégetések elleni fellépésre a büntetőjogi szankció. 
A jövő nemzedékek országgyűlési biztosa által az elmúlt évben készített, az illegális hulladékégetéssel szembeni fellépés lehetőségeiről szóló állásfoglalásban10 már vizsgálta a hulladékégetés elleni intézkedések szabálysértési és büntetőjogi lehetőségeit és e két fellépési lehetőség kapcsolatát. E szerint „a hatályos jogi szabályozás a büntetőjogi eszközrendszer tekintetében nem biztosítja megfelelően az illegális hulladékégetés elleni fellépést, mivel a Btk.-ban a hulladékgazdálkodás rendjének megsértésére vonatkozó tényállás keretében meghatározott hulladékfogalom nem igazodik a hulladékgazdálkodási törvény hulladékfogalmához. Az egészséges környezethez való alkotmányos jog érvényesülése érdekében a vonatkozó szabályozást módosítani szükséges.”
Különösen fontossá vált a fenti megállapítás annak tükrében, hogy a 2012. április 15-én hatályba lépett Új szabstv. a környezetvédelmi szabálysértés tényállását már egyáltalán nem tartalmazza és helyette más alkalmazható tényállást sem. 
Mindezekre tekintettel álláspontom szerint az egészséges környezethez való joggal kapcsolatban visszásságot okoz, ha sem szabálysértési, sem pedig büntetőjogi úton nem lehet fellépni az illegális hulladékégetéssel szemben.

Intézkedéseim
1.) A jelentésemben feltárt alapvető jogokat érintő visszásság orvoslása és jövőbeni bekövetkeztének megelőzése érdekében, az Ajbt. 37.§-a alapján felkérem a közigazgatási és igazságügyi minisztert, kezdeményezze a Btk. 281/A.§ a hulladékgazdálkodás rendjének megsértésére vonatkozó tényállás módosítását annak érdekében, hogy az a hulladékkal végzett jogellenes és környezetre veszélyes magatartásokkal, így különösen is a hulladékok égetésével szembeni fellépés lehetőségét megteremtse.
2.) A jelentésemben feltárt alkotmányos joggal összefüggő visszásság jövőbeni megelőzése érdekében az Ajbt. 32.§ (1) bekezdése alapján 
– felhívom Hobol Község Jegyzőjét, hogy a jövőben fektessen különös hangsúlyt a beérkező panaszok törvényes elintézésére, valamint a hatósági eljárások során a Ket-ben, illetőleg az adott eljárásra irányadó jogszabályban előírt ügyintézési határidőt maradéktalanul tartsa be;
– felhívom Szigetvár Város Jegyzőjét, hogy a jövőben kiemelt figyelmet fordítson a jogerőssé és végrehajthatóvá vált közigazgatási döntések, határozatok jogszerű és határidőben történő végrehajtására.

Budapest, 2012. július 18.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: Lábjegyzet
1 2012. január 1-jén hatályba lépett Magyarország Alaptörvénye és számos sarkalatos törvény mellett, az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (Ajbt.) is, amelyek – új alapokra helyezve az állampolgárok alapjogi védelmét – megteremtették az egységes ombudsmani intézményt. Az Ajbt. 45.§ (1) bekezdése szerint az állampolgári jogok országgyűlési biztosának, a nemzeti és etnikai kisebbségek országgyűlési biztosának és a jövő nemzedékek országgyűlési biztosának jogutódja az alapvető jogok biztosa.
2 2/1995. (XII. 15.) AB határozat
3 75/1995. (XI. 21.) AB határozat, ABH 1995, 376, 383.
4 11/1992. (III. 5.) AB határozat, ABH 1992, 77, 84-85.; 49/1998. (XI. 27.) AB határozat, ABH 1998, 372, 376-377.; 5/1999. (III. 31.) AB határozat, ABH 1999, 75, 88-89.; 422/B/1999. AB határozat, ABH 2004, 1316, 1320, 1322.
5 996/G/1990. AB határozat
6 http://www.jno.hu/hu/af/jno-420-2011_hulladek_egetes.pdf
7 97. § (2) bekezdése szerint „Mindenkinek joga, hogy környezetveszélyeztetés, környezetkárosítás vagy környezetszennyezés esetén a környezethasználó és a hatóságok figyelmét erre felhívja. Az erre vonatkozóan írásban tett felhívásra a hatáskörrel rendelkező szerv intézkedésének megtétele mellett a törvényben előírt határidőn belül érdemi választ köteles adni.
8 36. § (1) A levegőtisztaság-védelmi ügyben az elsőfokú hatósági jogkört – a (2)-(4) bekezdésben foglalt kivétellel – a felügyelőség gyakorolja. (2) A települési önkormányzatok többcélú kistérségi társulásáról szóló 2004. évi CVII. törvényben meghatározott kistérség körzetközponti feladatot ellátó települési, a főváros esetében a kerületi önkormányzat jegyzője a) a legfeljebb 500 kWth névleges bemenő hőteljesítményű, háztartási és közintézmény tüzelőberendezés forrásával, b) a legfeljebb 140 kWth névleges bemenő hőteljesítményű, nem az a) pont szerinti kizárólag füstgázt kibocsátó tüzelőberendezés forrásával, c) az egy háztartásban élő személy(ek) mindennapi szükségleteinek kielégítésére, otthona fenntartására szolgáló tevékenység és az ahhoz használt berendezés forrásával, d) a nem gazdasági tevékenység keretében végzett tevékenység okozta bűzterheléssel, és e) a nem gazdasági tevékenység keretében működő diffúz légszennyező forrással kapcsolatos levegőtisztaság-védelmi hatósági ügyben jár el első fokon. (3) A polgármester, fővárosban a főpolgármester a füstköd-riadó terv végrehajtásával kapcsolatos levegőtisztaság-védelmi hatósági ügyben jár el első fokon.
9 281/A. § (1) Aki a) arra a célra hatóság által nem engedélyezett helyen hulladékot elhelyez, b) engedély nélkül vagy az engedély kereteit túllépve hulladékkezelési tevékenységet, illetve hulladékkal más jogellenes tevékenységet végez, bűntettet követ el, és három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő. (4) E § alkalmazásában a) hulladék: mindaz, amit a hulladékgazdálkodásról szóló törvény hulladéknak minősít, amennyiben alkalmas az emberi élet, testi épség, egészség, a föld, a víz, a levegő, vagy azok összetevői, illetve élő szervezet egyedének veszélyeztetésére, b) hulladékkezelési tevékenység: a hulladéknak a hulladékgazdálkodásról szóló törvényben meghatározott gyűjtése, begyűjtése, szállítása – ideértve az országba történő behozatalt, kivitelt, valamint az ország területén történő átvitelt –, előkezelése, tárolása, hasznosítása, ártalmatlanítása.
10 JNO-420/2011. a jövő nemzedékek országgyűlési biztosának állásfoglalása az illegális hulladékégetéssel szembeni fellépés lehetőségeiről