Az alapvető jogok biztosának
Jelentése
az AJB-873/2012. számú ügyben
(előzmény JNO-868/2011) 

Előadó: dr. Rigó Anett
Az eljárás megindítása
Egy civil szervezet azért fordult a jövő nemzedékek országgyűlési biztosához, mert álláspontja szerint a Budapest XI. kerület, Budaörsi út – Dayka Gábor utca sarkára tervezett Rubin irodaház létesítésének előzetes vizsgálati eljárása során a környezetvédelmi hatóságok nem érvényesítették kellőképpen a környezetvédelmi szempontokat. A panaszos úgy véli, hogy az eljárás során született határozatok egy aggályos szakvéleményen alapulnak, ezért törvénysértő módon veszélyeztetik az ott élők egészséghez és egészséges környezethez való jogát.
Az ügyben az Alaptörvény 30. cikke, valamint az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (Ajbt.) 45. § (1) bekezdése alapján a jövő nemzedékek országgyűlési biztosa jogutódjaként vizsgálatot folytattam, melynek során megkerestem a Közép-Duna-völgyi Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség (a továbbiakban: Felügyelőség) igazgatóját és tájékoztatást kértem az ügyről.

Megállapított tényállás
Egy beruházó a Budapest, XI. kerület Dayka Gábor u. 3. szám alatti ingatlanon egy 3 blokkból álló hét emeletes irodaház felépítését tervezi. Az irodaház létesítését megelőzően előzetes vizsgálati eljárás lefolytatását kérte a Felügyelőségtől. A Felügyelőség igazgatója válaszlevelében arról tájékoztatott, hogy a benyújtott előzetes vizsgálati dokumentáció alapján lefolytatott előzetes vizsgálati eljárásban a felügyelőség megállapította, hogy a Budapest, XI. kerület 2604/5 hrsz.-ú ingatlanon a Rubin Irodaház létesítésének nincs jelentős környezeti hatása. A tevékenység jogerős építési, illetve vízjogi létesítési engedély, majd az ezek alapján elkészült létesítményre vonatkozó jogerős használatbavételi, illetve vízjogi üzemeltetési engedély birtokában kezdhető meg. Az építési engedélyhez, valamint a használatbavételi engedélyhez szükséges a Felügyelőség szakhatósági állásfoglalása is.
A Felügyelőség az előzetes vizsgálati eljárás során – figyelemmel a Ket. 44. § (1) és (2) bekezdéseiben foglaltakra – megkereste az érintett szakhatóságokat. Egy civil szervezet az eljárással kapcsolatban azt a megállapítást tette, hogy a Rubin Irodaház építésével nem ért egyet, az „előzetes vizsgálati dokumentációt” felületesnek, elégtelennek, a helyi épített és természeti adottságokkal ellentétesnek ítéli meg, valamint környezeti hatástanulmány készítését javasolta. A Felügyelőség az Egyesület környezeti hatás szempontjából lényeges észrevételeit vizsgálta, ami során megállapította, hogy a tárgyi észrevételek levegőtisztaság-védelmi szempontból nincsenek alátámasztva szakmai dokumentációval. Összességében az eljárásba bevont szakhatóságok kizáró okot nem találtak, a környezetre gyakorolt hatást nem ítélték jelentősnek, így környezeti hatásvizsgálat elvégzését nem tartották szükségesnek.
A Felügyelőség határozatát az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség (a továbbiakban: Főfelügyelőség) a civil szervezet fellebbezése alapján felülvizsgálta, melynek során megállapította, hogy a civil szervezet állítását semmilyen adattal, bizonyítékkal nem támasztotta alá. A civil szervezet fellebbezésében is rögzíti, hogy az elsőfokú eljárás és határozat alapos, majd ezzel ellentétesen – megfelelő indokolás nélkül – kijelenti, hogy nem a komplex környezeti hatás került vizsgálatra. Fentiekre tekintettel a Főfelügyelőség az elsőfokú határozatnak a közegészségügyi előírásait az Országos Tisztifőorvosi Hivatal kikötései alapján megváltoztatta, a határozat egyéb rendelkezéseit helybenhagyta.
Érintett alapvető jogok
–	Egészséges környezethez való jog: „Magyarország elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez. Aki a környezetben kárt okoz, köteles azt – törvényben meghatározottak szerint – helyreállítani vagy a helyreállítás költségét viselni.” (Alaptörvény XXI. Cikk (1) és (2) bekezdések)
–	Tisztességes eljáráshoz való jog: „Mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit a hatóságok részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék. A hatóságok törvényben meghatározottak szerint kötelesek döntéseiket indokolni.” (Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdés)

Alkalmazott jogszabályok
-	a környezet védelméről szóló 1995. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Kvt.)
-	a környezeti hatásvizsgálati és az egységes környezethasználati engedélyezési eljárásról szóló 314/2005. (XII.25.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Rendelet)
-	a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.)

A vizsgálat megállapításai
I. Az alapvető jogok biztosának feladat- és hatáskörét, valamint az ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (Ajbt.) határozza meg. 
Az Ajbt. 18. § (1) bekezdésének a) pontja szerint az alapvető jogok biztosához bárki fordulhat, ha megítélése szerint közigazgatási szerv tevékenysége vagy mulasztása a beadványt tevő személy alapvető jogát sérti vagy annak közvetlen veszélyével jár (a továbbiakban együtt: visszásság), feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A vizsgálatot az Alaptörvény 30. cikke, valamint az Ajbt. 45. § (1) bekezdése alapján a jövő nemzedékek országgyűlési biztosa jogutódjaként fejeztem be.

II. Az Alaptörvény XXI. cikke szerint Magyarország elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez, illetve a XX. cikk (1) bekezdése alapján mindenkinek joga van a testi és lelki egészséghez, továbbá a (2) bekezdés rögzíti, hogy ezt a jogot Magyarország – többek között – a környezet védelmének biztosításával valósítja meg.
Az Alkotmánybíróság 28/1994. (V. 20.) AB határozatában megállapította, hogy az egészséges környezethez való jog jelenlegi formájában nem alanyi alapjog, de nem is pusztán alkotmányos feladat vagy államcél, amelynek megvalósítási eszközeit az állam szabadon választhatja meg, hanem elsősorban önállósult és önmagában vett intézményvédelem, azaz olyan sajátos alapjog, amelynek az objektív, intézményvédelmi oldala túlnyomó és meghatározó. Így az e joggal kapcsolatos kérdéseket mindig az állami szervek környezetvédelmi intézkedések tételére vonatkozó kötelessége oldaláról kell vizsgálni, nem pedig az egyes embereket a konkrét helyzetben megillető jogosultságok oldaláról. Az állam környezetvédelemre vonatkozó kötelességei teljesítésének garanciáit emeli az alapjogok szintjére. E jog sajátosságai folytán mindazokat a feladatokat, amelyeket másutt alanyi jogok védelmével teljesít az állam, itt törvényi és szervezeti garanciák nyújtásával kell ellátnia. Tekintettel arra, hogy az egészséges környezethez való jog megvalósítását szolgáló hatósági rendszer kialakítása és működtetése állami feladat, a kötelezettségek címzettjei nemcsak a jogalkotó szervek, hanem azokon keresztül maga jogalkalmazó is. Amennyiben a hatóságok elmulasztják a környezetvédelmi előírások következetes és megfelelő érvényesítését, azok kiüresedését okozzák és egyidejűleg az egészséges környezethez való jog sérelmét idézik elő.
Az Alaptörvény XXIV. cikke kinyilvánítja a tisztességes eljáráshoz való jogot, tehát hogy mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit a hatóságok részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék. Az Alkotmánybíróság 6/1999. (IV. 21.) számú határozata megfogalmazza, hogy a jogállamiság elvéből folyó további alapvető követelmény, a közigazgatás törvény alá rendeltségének követelménye.
A Ket. 1. § (1) bekezdése szerint a közigazgatási hatóság az eljárása során köteles megtartani és másokkal is megtartatni a jogszabályok rendelkezéseit. Hatáskörét a jogszabályokban előírt célok megvalósítása érdekében, mérlegelési és méltányossági jogkörét a jogalkotó által meghatározott szempontok figyelembevételével és az adott ügy egyedi sajátosságaira tekintettel gyakorolja.
A Kvt. 67. § (1) bekezdése alapján előzetes vizsgálatot kell lefolytatni, ha a tervezett tevékenység a környezetvédelmi hatóság döntésétől függően környezeti hatásvizsgálat köteles, továbbá ha az előzetes vizsgálatot törvény írja elő. A Kormány rendeletben határozza meg azon tevékenységek körét, amelyek tekintetében mindig kell környezeti hatásvizsgálatot végezni, meghatározza továbbá azon tevékenységek körét is, amelyek esetében a környezetvédelmi hatóság - kormányrendeletben megállapított mérlegelési szempontok alapján - dönt arról, hogy szükség van-e környezeti hatásvizsgálat elvégzésére.
A környezeti hatásvizsgálati és az egységes környezethasználati engedélyezési eljárásról szóló Rendelet 1. számú melléklete szerint az irodaház építése nem tartozik a környezeti hatásvizsgálat köteles tevékenységek közé, a környezeti hatásvizsgálat elrendelése a felügyelőség döntésétől függ. A Felügyelőség az előzetes vizsgálati eljárásban megállapította, hogy az irodaház létesítésének nincs jelentős környezeti hatása, így a szakhatósági állásfoglalások alapján nem tartotta szükségesnek a környezeti hatásvizsgálat elvégzését. Mindezekből látható, hogy a Felügyelőség az ügyben a jogszabályoknak megfelelően járt el, tehát az eljárás nem jogsértő.
A Felügyelőség igazgatójának válasza, a mellékelt dokumentumok, valamint az idézett jogszabályhelyek alapján a Felügyelőség eljárásával kapcsolatban alapvető joggal összefüggő visszásságra utaló körülményt nem tapasztaltam.

Intézkedésem
Figyelemmel arra, hogy vizsgálatom során alapvető joggal összefüggő visszásságot nem tártam fel, külön intézkedést nem kezdeményezek. 

Budapest, 2012. október

Prof. Dr. Szabó Máté sk.