Az alapvető jogok biztosának
Jelentése
az AJB-840/2012. számú ügyben

Előadók: dr. Horváth Luca
dr. Herke Miklós
Az eljárás megindulása
A panaszos beadványában – mint közös képviselő – azt sérelmezte, hogy a Budapest, IX. kerület Liliom utca 7-9. szám alatti társasház lakóközösségét zavarja a Páva utca 8. szám alatti Páva Point Irodaház klímaberendezéseinek zajos működése. Emiatt 2007. június 21. óta több alkalommal fordult a Közép-Duna-Völgyi Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőséghez. 
A panasz alapján felmerült a jogállamiság elvének és az abból fakadó jogbiztonság követelményének, valamint az egészséges környezethez való alapvető jog sérelmének, illetve közvetlen veszélyének gyanúja.

Érintett alapvető jogok és alkotmányos értékek
– A jogállamiság elve és a jogbiztonság követelménye (Alaptörvény B) cikk (1) bekezdés: „Magyarország független, demokratikus jogállam.”)
– Az egészséges környezethez való jog (Alaptörvény XXI. cikk (1) bekezdés: „Magyarország elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.”)
– A tisztességes eljáráshoz való jog (Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdés: „Mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit a hatóságok részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék.”)

Alkalmazott jogszabályok:
– az európai uniós csatlakozással összefüggő egyes törvénymódosításokról, törvényi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről, valamint egyes törvényi rendelkezések megállapításáról szóló 2004. évi XXIX. törvény (a továbbiakban: Panasztörvény)
– a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.)
– a zaj- és rezgésvédelemről szóló 12/1983. (V. 12.) MT rendelet (a továbbiakban: Régi zajvédelmi rendelet)
– a környezeti zaj és rezgés elleni védelem egyes szabályairól szóló 284/2007. (X. 29.)  Korm. rendelet (a továbbiakban: Új zajvédelmi rendelet)
– a zaj- és rezgésterhelési határértékek megállapításáról szóló 8/2002. (III. 22.) KöM-EüM együttes rendelet (a továbbiakban: Régi zaj határérték rendelet)
– a környezeti zaj- és rezgésterhelési határértékek megállapításáról szóló 27/2008. (XII. 3.) KvVM-EüM együttes rendelet (a továbbiakban: Új zaj határérték rendelet)
– a zajkibocsátási határértékek megállapításának, valamint a zaj- és rezgéskibocsátás ellenőrzésének módjáról szóló 93/2007. (XII. 18.) KvVM rendelet (a továbbiakban: Zajkibocsátás ellenőrzési rendelet)

A megállapított tényállás
Megkeresésre adott tájékoztatásában a Közép-Duna-Völgyi Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség (a továbbiakban: Felügyelőség) bemutatta, hogy 2007 óta milyen eljárási cselekményeket végeztek az ügyben. A tájékosztatás szerint a Budapest IX. kerület, Páva utca 8. szám alatti Páva Point Irodaház zajforrásainak üzemeltetője a Westbond 2000 Kft. és a Magyar Telekom Nyrt. A Westbond 2000 Kft. részére a Felügyelőség a zajkibocsátási határértékeket a KTVF: 23149-1/2010. számú határozatában megállapította, a Magyar Telekom Nyrt.-vel szemben az eljárás folyamatban van.

A 2007-2009. évben lefolytatott eljárási cselekmények
A Páva utca 8. szám alatti irodaház környezetet zavaró zajkeltése ellen 2007. június 26-án közérdekű bejelentés érkezett a Felügyelőségre. A Felügyelőség helyszíni szemle során megállapította, hogy az irodaépület domináns zajforrásai az udvarban, a tetőn és a pincében lévő berendezések. Az Andrássy 96. Ingatlanhasznosító Kft., mint tulajdonos az irodaépületet és a zajforrásokat bérbe adta a Magyar Telekom Nyrt-nek, aki azokat üzemelteti is. 
A közérdekű bejelentéshez csatolt, 2006. május 22-én elvégzett mérésekről készített Akusztikai Szakvélemény szerint a Liliom utca 7-9. szám alatti lakóépület védendő udvari homlokzata előtt 2 m-re, a megítélési A-hangnyomásszint éjjel 49 dB volt. Ez meghaladta a mérés idején hatályos, Régi zaj határérték rendelet 1. sz. melléklet 2. sorában előírt határértéket. 
Tekintettel arra, hogy a telephely zajt előidéző üzemi létesítménynek minősül és a Magyar Telekom Nyrt. nem rendelkezett a Felügyelőség zajkibocsátási határértékeket megállapító határozatával, részére az eljáráskor hatályos, Régi zajvédelemi rendelet 12. § (1) bekezdése alapján, a Felügyelőség a zajkibocsátási határértékeket a KTVF: 35677-1/2007. számú határozatában hivatalból állapította meg. 
A Felügyelőség Környezetvédelmi Laboratóriuma 2009. június 24-26. napján végezte el az irodaház zaj forrásainak műszeres ellenőrzését. Az ellenőrző mérés a Páva utca 4-4/a, Mester u. 22-28., és a Liliom utca 7-9. sz. alatti lakóépületek udvari védendő homlokzata előtt 2 m-rel, éjjel 4 dB túllépést állapított meg. Rögzítették azt is, hogy a zajforrások üzemeltetője a Westbond 2000 Kft. 
A mérés elvégzésének idején még a KTVF: 35677-1/2007. számú határozat tartalmazta a Páva Point Irodaház zajforrásaira megállapított zajkibocsátási határértékeket. E határozat rendelkező részében lévő táblázat 2.1. sora szerint a Páva utca 4-4/a, a Mester u. 22., és a Liliom utca 7-9. sz. alatti lakóépületek udvari védendő homlokzata előtt síkra, éjjel 40 dB zajkibocsátási határértéket mért a Felügyelőség. 
A határértékek megállapításánál a Felügyelőség figyelemmel volt a zajvédelem helyi szabályozásáról szóló, a Budapest, Főváros Ferencvárosi Önkormányzat képviselő testületének 8/2005. (IV. 04.) ÖK számú rendeletére, mely kimondja: "Lakóterület és intézményterület laza beépítéssel" besorolású területnek kell tekinteni a nagyvárosias beépítésű területen lévő lakó épületek zárt belső udvarait. Ezért állapította meg éjjelre a 40 dB határértéket a Felügyelőség. 
Az eljárás megindítását követően a Felügyelőség az eljáráskor hatályos, Új zajvédelemi rendelet 11. § (3) bekezdése alapján állapította meg hivatalból a Westbond 2000 Kft., mint üzemeltető részére a zajkibocsátási határértékeket a KTVF: 23149-1/2010. számú határozatában. Nem vette azonban figyelembe a 8/2005. (IV. 04.) ÖK. rendeletet tekintettel arra, hogy időközben a zaj- és rezgésvédelem területén új anyagi jogszabályok léptek hatályba. Ennek következtében az éjjelre megállapított zajkibocsátási határérték 45 dB értékben került megállapításra.

A 2010-2011. évben lefolytatott eljárási cselekmények
Az előzőekben hivatkozott határozat kiadását követően, a 1094 Budapest, Liliom u. 7-9. szám alatti társasház közös képviselője 2010. április 23. napján közérdekű bejelentést tett a Felügyelőséghez, a Budapest IX. kerület Páva u. 8. szám alatti épületből kiszűrődő folyamatos zajhatás miatt. 
A Felügyelőség a közérdekű bejelentésben foglaltak kivizsgálására 2010. június 11. napján – előre be nem jelentett – helyszíni ellenőrzést tartott. A helyszíni ellenőrzésen a Westbond 2000 Kft. képviselője – megerősítve a korábban rögzítetteket – elmondta, hogy a Páva Point Irodaház a Westbond 2000 Kft. üzemeltetésében van, a tetőn és a homlokzaton lévő zajforrásokkal együtt. Ezt követően a Felügyelőség a Magyar Telekom Nyrt. részére kiadott KTVF: 35677-1/2007. számú határozatot a KTVF: 23149-2/2010. számú határozattal visszavonta, hiszen az üzemi zajforrás üzemeltetője ismertté vált, és rendelkezett a KTVF: 23149-1/2010. számú, zajkibocsátási határértéket megállapító hatósági határozattal.
Az érintett társasház egyik lakója 2011. június 21-én érkeztetett beadványában, zajvédő fal építéséről tájékoztatta a Felügyelőséget. 
A Felügyelőség Környezetvédelmi Laboratóriuma 2010. augusztus 11-12-én ismét környezeti zajmérést végzett tárgyi telephelyen és környezetében. A zajmérésről készített vizsgálati jegyzőkönyv szerint a telephelyen különböző zajforrások üzemelnek (35 db split klíma, 11 db split klíma, 2 db Carrier típusú folyadékhűtő, vagyis összesen 48 db klímaberendezés). Ennek alapján a Felügyelőség megállapította, hogy a Páva Point Irodaház zajkibocsátása megfelel a hatályos jogszabályokban, illetve a KTVF: 23149-1/2010. számú zajkibocsátási határértéket megállapító határozatban foglalt követelményeknek.
A zajkibocsátási határértékek 2007-ben történt megállapítását követő időben a vizsgált Páva Point Irodaház zajforrásainak hatásterületén található védendő területek településrendezési terv szerinti "besorolása és beépítése (L 1-nagyvárosias jellemzően zártsorú beépítésű lakóterület)” nem változott meg. Ugyanakkor a 2009-ben elvégzett mérésekhez képest a zajforrások számában változás történt. A 2009-ben elvégzett mérés idején a zajforrás 35 db split klíma és 2 db Carrier típusú folyadékhűtő volt. 2010-ben ez a szám kibővült a tetőn elhelyezett 11 db split klímával. A split klímák éjjel nem működnek, a többi zajforrás éjjel is működik. 
A 2009-ben és 2010-ben elvégzett mérések idején mindkét alkalommal a mérőfelületek ugyanazok a homlokzatok voltak, annyi eltéréssel, hogy 2010-ben a Páva utca 6. sz. alatti irodaépület udvari homlokzata előtt nem történt mérés. Ennek oka az volt, hogy az iroda nem védendő létesítmény. 
Jogszabályváltozás miatt 2010-ben az ellenőrző zajmérések elvégzését követően, a mérési eredményeket a KTVF: 23149-1/2010. számú határozatban megállapított értékekkel kellett összevetni annak megállapítása céljából, hogy a zajforrások működése határérték feletti zajterhelést okoz-e vagy sem. 
A zajmérésről 2010. augusztus 30-án készített Z:23110 számú vizsgálati jegyzőkönyvhöz csatolt, 2010. augusztus 11-én kelt helyszíni jegyzőkönyv szerint a fő zajforrásnak számító Carrier típusú folyadékhűtőt – a zaj csökkentése érdekében – hanggátló fallal vették körül.
A helyszíni jegyzőkönyv azt is tartalmazza, hogy tárgyi telephelyen a zajforrások üzemeltetőjének kiléte nem volt egyértelműen megállapítható, mert a Westbond 2000 Kft. képviselője által tett nyilatkozat ellentmondásos volt. Ennek feloldása érdekében a Felügyelőség a 2010. november 11-én kelt levelében nyilatkozattételre szólította fel a Westbond 2000 Kft.-t és a Westbond 2000 Kft. által üzemeltetőként megjelölt Magyar Telekom Nyrt-t. 
A felszólításra a Magyar Telekom Nyrt. tájékoztatta a Felügyelőséget, hogy a tetőn lévő 2 db Carrier típusú folyadékhűtőnek ők a tulajdonosai, az üzemeltetője a Strabag Zrt. A szintén a tetőn lévő 11 db split klímának is ők a tulajdonosai, az üzemeltetője viszont a Paksi Klíma Kft. 
A telephely zajkibocsátási határértékeit megállapító KTVF: 23149-1/2010. számú határozat a Westbond 2000 Kft.-t kötelezte a határértékek betartására, mivel a határozat kiadását megelőző eljárás során az került megállapításra, hogy a zajforrásokat ő üzemelteti. A Strabag Zrt. és a Paksi Klíma Kft. tárgyi telephelyen az általuk üzemeltetett zajforrások tekintetében megállapított zajkibocsátási határértékekkel nem rendelkeztek, határérték megállapítása iránti kérelmet a Felügyelőségre nem is nyújtottak be. 
Ezen megállapítások alapján a Felügyelőség a 2010. december 8-án kelt KTVF: 23149-4/2010. számon megkereste az érintett gazdasági társaságokat, majd megadott határidő lejártát követően – hivatalból – eljárást kezdeményezett velük szemben. 
Változás-bejelentési kötelezettség elmulasztása miatt zajbírság kiszabása céljából, hivatalból eljárást indított a Felügyelőség a Westbond 2000 Kft. ellen, illetve ugyanezen okból, valamint zajkibocsátási határérték megállapítása iránti kérelem benyújtására kötelezés céljából, a Paksi Klíma Kft. és a Strabag Zrt. ellen. 
Az eljárások eredményeként a Felügyelőség zajbírság megfizetésére kötelezte a Westbond 2000 Kft.-t és a Strabag Zrt.-t. Az utóbbit zajkibocsátási határérték iránti kérelem benyújtására is kötelezte. A határozat ellen a Strabag Zrt. jogorvoslati kérelmet nyújtott be. A Felügyelőség annak helyt adva, a hivatkozott határozatokat visszavonta, a Paksi Klíma Kft.-vel szemben pedig az eljárásokat megszüntette. Az eljárások során ugyanis megállapításra került, hogy a Strabag Zrt. és a Paksi Klíma Kft. nem üzemeltetője a Magyar Telekom Nyrt. tulajdonában lévő zajforrásoknak, hanem – vállalkozási szerződés keretében – azoknak csak a javítását és karbantartását végzik. A tetőn lévő 2 db Carrier típusú folyadékhűtő és a 11 db split klíma működtetése a Magyar Telekom Nyrt. tárgyi telephelyen lévő irodaházban folytatott tevékenységéhez kapcsolódik, ahhoz szükséges.
A Felügyelőség az Andrássy 96 Kft. részére zajkibocsátási határértékeket nem állapított meg, a Magyar Telekom Nyrt-t viszont értesítette a kötelezésre irányuló eljárások megindításáról, és kötelezte 50 000 Ft zajbírság megfizetésére, valamint a zajkibocsátási határérték iránti kérelem benyújtására. 
A Magyar Telekom Nyrt. hivatalosan bejelentette az üzemeltető-változást a tetőn lévő klíma- és folyadékhűtőre, kérte a zajkibocsátási határértékek megállapítását, tájékoztatta a Felügyelőséget, hogy az 50 000 Ft összegű bírságot megfizették, a zajterhelés csökkentése érdekében pedig egy hangfogó fal telepítéséről gondoskodnak. 
A Westbond 2000 Kft. a Felügyelőség felszólítására nem válaszolt. Ezért a helyszíni jegyzőkönyv alapján a Felügyelőség továbbra is a Westbond 2000 Kft.-t tekintette a homlokzaton lévő 35 db split klíma üzemeltetőjének.

A 2012. évben lefolytatott eljárási cselekmények
A 1094 Budapest, Liliom u. 7-9. szám alatti társasház már említett egyik lakója – jogi képviselője útján – 2012. január 19-én kelt beadványában sérelmezte, hogy a fenti határozatokat vele a Felügyelőség nem közölte, holott – álláspontja szerint – a Ket. szabályai szerint ügyfélnek minősül.
A Felügyelőség a KTVF: 23149-1/2010., valamint a KTVF: 6078-26/2011. számú határozatát az érintett lakó részére megküldte, aki a 23149-1/2010. számú határozat ellen fellebbezést terjesztett elő. A Felügyelőség a KTVF: 5985-3/2012. számú határozatával a KTVF: 23149-1/2010 számú határozatát visszavonta, mivel a 2012. március 26-án lefolytatott helyszíni szemlén, illetve a Westbond Kft. 2012. március 27-én kelt beadványában foglaltak alapján megállapították, hogy a tárgyi telephelyen folytatott tevékenységét a cég megszüntette.

A vizsgálat megállapításai
I. A hatásköröm tekintetében
A feladat- és hatáskörömet, valamint ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságomat, a 2012. január 1-jén hatályba lépett, az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (a továbbiakban: Ajbt.) határozza meg. Az Ajbt. 18. § (1) bekezdése szerint az alapvető jogok biztosához bárki fordulhat, ha megítélése szerint – többek között – közigazgatási szerv tevékenysége vagy mulasztása a beadványt tevő személy alapvető jogát sérti vagy annak közvetlen veszélyével jár (a továbbiakban együtt: visszásság), feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A Felügyelőség – az Ajbt. 18. § (1) bekezdés a) pontja alapján – közigazgatási szervnek minősül, tehát vizsgálati hatásköröm fennáll az ügyben. Vizsgálat lefolytatásának lehetőségét az Ajbt. 20. § (1) bekezdése biztosítja számomra.

II. A vizsgált alapjogok tekintetében
Az Alkotmánybíróság szerint a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetők a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák [9/1992. (I. 30.) AB határozat].
A jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás előre kiszámítható legyen. Az alkotmánybíróság szerint a jogállamiság elvéből adódó alapvető követelmény, hogy a közhatalommal rendelkező szervek a jog által megállapított működési rendben, a jog által a polgárok számára megismerhető és kiszámítható módon szabályozott korlátok között fejtik ki tevékenységüket [56/1991. (XI. 8.) AB határozat].
Az Alaptörvény XXI. cikk (1) bekezdése szerint Magyarország elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez, illetve a XX. cikk (1) bekezdése alapján mindenkinek joga van a testi és lelki egészséghez, továbbá a (2) bekezdés kimondja, hogy ezt a jogot Magyarország – többek között – a környezet védelmének biztosításával valósítja meg.
Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint a környezethez való jog jelenlegi formájában nem alanyi alapjog, de nem is pusztán alkotmányos feladat vagy államcél, amelynek megvalósítási eszközeit az állam szabadon választhatja meg, hanem elsősorban önállósult és önmagában vett intézményvédelem, azaz olyan sajátos alapjog, amelynek az objektív, intézményvédelmi oldala túlnyomó és meghatározó. Az állam környezetvédelemre vonatkozó kötelességei teljesítésének garanciáit emeli az alapjogok szintjére. E jog sajátosságai folytán mindazokat a feladatokat, amelyeket másutt alanyi jogok védelmével teljesít az állam, itt törvényi és szervezeti garanciák nyújtásával kell ellátnia. [28/1994. (V.20.) AB határozat].
Az Alkotmánybíróság fenti határozata alapján az állam nem élvez szabadságot abban, hogy a környezet állapotát romlani engedje vagy a romlás kockázatát megengedje. E magas szintű védelem miatt elvárt tehát, hogy megalapozott, körültekintő előkészítés előzze meg azon döntéseket, amelyek közvetlen hatással vannak az élő és élettelen környezetre, a lakosság egészségi állapotát meghatározó tényezőkre.
Az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdése szerint mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit a hatóságok részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék. A hatóságok törvényben meghatározottak szerint kötelesek döntéseiket indokolni. „A tisztességes eljárás olyan minőség, amelyet az eljárás egészének és körülményeinek figyelembevételével lehet megítélni.” 
Az ombudsmani gyakorlat szerint e követelmények minden olyan eljárásra vonatkoznak, amelyben valamely természetes vagy jogi személy az állam jogalkalmazói, közhatalom-gyakorlási tevékenysége által érintett, illetve azoknak akkor is érvényesülniük kell, ha a vizsgált szerv egy közterület-használattal kapcsolatos kérelmet nem az Alaptörvénynek megfelelő értelmezéssel bírál el.

III. Az ügy érdemében 
A rendelkezésemre álló adatok szerint a Felügyelőséghez két alkalommal érkezett bejelentés a panaszostól az ügyben, 2007. június 26-án és 2010. április 23-án. Azokat a Felügyelőség – a Panasztörvény alapján – közérdekű bejelentésnek minősítette. A panaszokra a Felügyelőség válaszolt, azonban a Panasztörvény által biztosított határidőt nem minden esetben tartotta be. Állítása szerint ennek oka, hogy az irodaház tulajdonosi és üzemeltetési viszonyainak jogi tisztázása több időt vett igénybe. 
Megállapítottam, hogy a határidők elmulasztása mellett a Felügyelőség nem vizsgálta annak lehetőségét, hogy a zajhatárérték megállapítására irányuló eljárásokban szükséges lehet-e a panaszos vagy a tárgybeli társasház többi lakója számára az ügyféli jogállás biztosítása. 
A Panasztörvény 141. § (1) bekezdése szerint az állami és helyi önkormányzati szervek a panaszokat és a közérdekű bejelentéseket e törvény szerint kötelesek elintézni. A (2) bekezdés szerint a panasz olyan kérelem, amely egyéni jog- vagy érdeksérelem megszüntetésére irányul, és elintézése nem tartozik más - így különösen bírósági, államigazgatási - eljárás hatálya alá. A (3) bekezdés pedig kimondja, hogy a közérdekű bejelentés olyan körülményre hívja fel a figyelmet, amelynek orvoslása, illetőleg megszüntetése a közösség vagy az egész társadalom érdekét szolgálja. A közérdekű bejelentés javaslatot is tartalmazhat.
A Panasztörvény szabályai tehát csak akkor alkalmazhatók, ha az ügy semmilyen közigazgatási hatósági eljárás hatálya alá nem tartozik. A hivatkozott ügy zajvédelmi eljárás hatálya alá tartozik, a hatóság az e rendeletnek megfelelő eljárásokat folytatta le. Az új zajvédelmi rendelet szabályait azonban a Felügyelőség hiányosan alkalmazta, hiszen az ügyféli jogállás biztosításával kapcsolatos szabályokat figyelmen kívül hagyta. 
A klímaberendezések és folyadékhűtők működésének zajhatásai tekintetében a Felügyelőség a hivatkozott jogszabályoknak megfelelően járt el és az egyik üzemeltető, a Westbond 2000. Kft. részére helyszíni méréseken alapuló zajkibocsátási határértéket állapított meg. A többi üzemeltető esetében a Ket. szerinti tényállás tisztázási kötelezettségének eleget tett, továbbá a változás-bejelentési kötelezettség elmulasztásával kapcsolatos szankciókat a jogszabályoknak megfelelően alkalmazta. 
Megállapítottam ugyanakkor, hogy jogszabálysértően járt el a hatóság akkor, amikor a lakossági bejelentést közérdekű bejelentésként bírálta el, és a bejelentést tevő személyek ügyféli jogállását nem vizsgálta.
Ha a panasz vagy bejelentés más, a jelen esetben a Ket. hatálya alá tartozó közigazgatási hatósági eljárás megindítását megalapozza, a hatóság köteles ezen eljárást hivatalból megindítani, vagy ha a kérelem alapján való eljárás jogi feltételei adottak, akkor a beadványozót nyilatkoztatni, hogy kívánja-e az eljárás megindítását. Ezen kívül, amennyiben a beadványban szereplő információk alapján a környezetvédelmi hatósági eljárás hivatalból történő megindításának van helye, azt a hatóság köteles megindítani, és az eljárásra a Ket., valamint az ágazati anyagi és eljárási jogszabályokat alkalmazni.
Megállapítottam, hogy a zajvédelmi eljárás hivatalból való megindítási és lefolytatási kötelezettségének a Felügyelőség eleget tett, de eljárása sértette a Ket 15. § (3) bekezdésének, valamint az új zajvédelmi kormányrendelet hatásterületi ügyféli jogállásra vonatkozó 5. §-8. §-ainak a rendelkezéseit.
A Ket. 15. § (3) bekezdése szerint törvény vagy kormányrendelet meghatározott ügyfajtában megállapíthatja azon személyek körét, akik az (1) bekezdésben foglaltak vizsgálata nélkül ügyfélnek minősülnek. Az (1) bekezdésben foglaltak vizsgálata nélkül ügyfélnek minősül jogszabály rendelkezése esetén, az abban meghatározott hatásterületen lévő ingatlan tulajdonosa és az, akinek az ingatlanra vonatkozó jogát az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezték. 
Ilyen a hatásterületi ügyfelekre vonatkozó előírásokat tartalmaz többek között az új zajvédelmi kormányrendelet 5.-8. §-a. Az 5. § (1) bekezdése szerint „amennyiben jogszabály hatásterület bemutatását írja elő, a hatásterületet az alábbiakban meghatározott szabályok szerint kell megállapítani”. A (3) bekezdés szerint a (2) bekezdésben fel nem sorolt esetekben a környezeti zajforrás vélelmezett hatásterülete a környezeti zajforrást magába foglaló telekingatlan és annak határától számított 100 méteres távolságon belüli terület. 
A jogszabály tehát vélelmezett hatásterületet ír elő, melynek területén az ott lakók ügyféli minősége automatikusan biztosítandó, vagyis a jogalkotó döntött úgy, hogy e személyek jogát, jogos érdekét a zajhatás minden esetben érinti, a hatóság ettől eltérő döntést nem hozhat.
Mindezekhez kapcsolódva hangsúlyozom, hogy a Panasztörvény és a Ket. hatálya alá tartozó eljárások elhatárolása a gyakorlatban számos esetben, akár alapjogi visszásságot is okoz. [Az elhatárolás lehetséges szempontjaihoz az AJB-1326/2012 és az AJB-863/2012 számú ügyek megfelelő fejezetei adnak útmutatást] Az egyes eljárásokban biztosított jogok és kötelezettségek teljesen eltérőek, de a gyakorlatban gyakran egybemosódnak. Ennek eredményeként a potenciális ügyfelek jogai sérülnek, mert számukra a hatóság az ügyféli jogállást nem biztosítja. 
Megállapítottam, hogy a jelen ügy közérdekű bejelentésként való elintézése önmagában sértette a jogbiztonság követelményét és a tisztességes hatósági eljáráshoz való jogot.
A Ket. 29. § (8) bekezdése értelmében a hatóság az eljárást kezdeményező személyt vagy szervet kérelmére tájékoztatja az eljárás megindításáról. A Panasztörvény szintén tartalmaz a beadványozó részére adandó tájékoztatásra vonatkozó előírásokat. 
A Panasztörvény 142. § szerint 
(1) A panaszt és a közérdekű bejelentést a beérkezéstől számított harminc napon belül kell elbírálni.
(2) Ha az elbírálást megalapozó vizsgálat előreláthatólag harminc napnál hosszabb ideig tart, erről a panaszost (bejelentőt) a panasz (bejelentés) beérkezésétől számított tizenöt napon belül – az elintézés várható időpontjának egyidejű közlésével – tájékoztatni kell.
(3) Az eljárásra jogosult szerv a panaszost, illetőleg a közérdekű bejelentőt meghallgathatja, ha azt a panasz, illetőleg bejelentés tartalma szükségessé teszi.
(4) Az eljárásra jogosult szerv a vizsgálat befejezésekor a megtett intézkedésről vagy annak mellőzéséről – az indokok megjelölésével – köteles a panaszost, illetőleg bejelentőt írásban vagy elektronikus úton haladéktalanul értesíteni.”
A Felügyelőség két alkalommal – 2010. július 28-án és 2010. szeptember 20-án –tájékoztatta a panaszost az ügy állásáról. A néhány soros levelek azonban minimális információt tartalmaztak arról, hogy a hatóság 2007 óta milyen eljárási cselekményeket végzett. A hiányosság még inkább nyilvánvaló akkor, ha figyelembe vesszük, hogy a beadványozó folyamatosan levelezett a hatósággal és kért információt, sőt, a felügyeleti szervhez is fordult, mely szintén felhívta a Felügyelőség figyelmét a közérdekű bejelentések elintézésének garanciális szabályaira.
Mindezek alapján megállapítottam, hogy a Felügyelőség eljárása az ügyféli jogállás biztosításának, konkrétan az ügyféli jogállás feltételei vizsgálatának elmulasztásával az alapeljárásban a jogbiztonság követelményével és az egészséges környezethez való joggal összefüggésben visszásságot okozott.

Intézkedésem
A jelentésemben feltárt alapvető joggal összefüggő visszásságok jövőbeni megelőzése érdekében – az Ajbt. 32. § (1) bekezdése alapján – kezdeményezem a Közép-Duna-Völgyi Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség igazgatójánál, hogy a jövőben a jogszabályoknak megfelelően, a jelentésemben tett megállapítások figyelembevételével, az eljárására irányadó rendelkezések maradéktalan betartásával lássa el feladatait. Kérem továbbá, hogy a konkrét ügyben eddig hozott, valamint a jövőben hozandó döntéseiről a panasszal érintett lakóház lakóit tájékoztassa.

Budapest, 2012. május 29.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.