Az alapvető jogok biztosának
Jelentése
az AJB-694/2012. számú ügyben

Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna
A vizsgálat megindítása
A panaszos Rétság Város Gyámhivatala eljárását sérelmezve fordult hozzám. Előadta, hogy egy ingatlannak ¾ részben testvére, ¼ részben pedig ő a tulajdonosa. 2011 márciusában szerzett tudomást arról, hogy testvére tulajdonrészének – tartási szerződés alapján – eltartója lett a tulajdonosa. Tudomására jutott az is, hogy testvére számára az ügyben eseti gondnokot rendelt a gyámhivatal.
Sérelmezte, hogy a gyámhivataltól nem kapott felvilágosítást az eseti gondnok kirendelésének szükségességéről és iratbetekintést sem engedélyeztek számára. 
Rétság Város jegyzőjét 2011 szeptemberében a panaszban sérelmezettek vizsgálatára kértem.

Az érintett alapvető jogok
– A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye. „Magyarország független, demokratikus jogállam.” (Alaptörvény B) cikk (1) bek.) „Magyarország független, demokratikus jogállam.”, illetve a 2011. december 31-ig hatályban volt Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény 2. § (1) bekezdése.)

A megállapított tényállás
A panaszban foglaltak kivizsgálására felkért jegyző számára – a 2011. december 31-ig hatályban volt, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 18. §-a alapján – a válaszadásra nyitva álló határidőt 30 napban jelöltem meg. A jegyző e határidőn belül megkeresésemre nem válaszolt. Ezért 2011. november 2-án kelt levelemben annak soron kívüli megküldésére kértem. Miután sürgetésemre sem kaptam választ, a késedelem okáról 2011. október 1-jén telefonon érdeklődtem. A jegyző ígéretet tett a válasz napokon belüli postázására. Ez azonban továbbra is elmaradt.  2012. február 1-jén telefonon ismét érdeklődtem megkeresésem teljesítése iránt. Azt a tájékoztatatást kaptam, hogy a válasz „úton” van. 
Minderre figyelemmel 2012. március 1-jén a megyei kormánymegbízottat kértem fel a panaszban sérelmezettek, valamint a jegyző mulasztása okának vizsgálatára. 
A kormánymegbízott válasza szerint a gyámhivatali dokumentumok között a panaszos iratbetekintési kérelme nem lelhető fel. A gyámhivatal szerint pedig a panaszos az ügyben semmilyen kérelmet nem nyújtott be. A kormányhivatalnak adott válaszában a jegyző elismerte mulasztását abban, hogy megkeresésemnek nem tett eleget. 

A vizsgálat megállapításai
I. A hatásköröm tekintetében
A feladat- és hatáskörömet, valamint az ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságaimat 2012. január 1. napjától az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (Ajbt.) határozza meg.
Az Ajbt. 18. § (1) bekezdése szerint az alapvető jogok biztosához bárki fordulhat, ha megítélése szerint – többek között – közigazgatási szerv (hatóság) tevékenysége vagy mulasztása a beadványt tevő személy alapvető jogát sérti vagy annak közvetlen veszélyével jár (a továbbiakban együtt: visszásság), feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. 
Az Ajbt. 20. § (1) bekezdése pedig vizsgálat folytatásának lehetőségét biztosítja számomra. Az Ajbt. 18. § (1) bekezdés a) pontja alapján a jegyző közigazgatási feladatokat lát el, így eljárásának vizsgálatára kiterjed a hatásköröm. Az Ajbt. 21. § (2) bekezdése kimondja azt is, hogy megkeresésemnek az általam megállapított határidőn belül eleget kell tenni.

II. A vizsgált alapjogok tekintetében
Az Alkotmánybíróság 9/1992. (I. 30.) AB határozatában megállapította, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. Csak formalizált eljárás szabályainak követésével keletkezhet érvényes jogszabály, csak az eljárási normák betartásával működnek alkotmányosan a jogintézmények.
A jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve tehát a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás előre kiszámítható legyen. Az alkotmánybíróság szerint a jogállamiság elvéből adódó alapvető követelmény, hogy a közhatalommal rendelkező szervek a jog által megállapított működési rendben, a jog által a polgárok számára megismerhető és kiszámítható módon szabályozott korlátok között fejtik ki tevékenységüket [56/1991. (XI. 8.) AB határozat].

III. Az ügy érdemében
Az eljárásom során megállapított és ismertetett tényállás szerint a jegyzőtől tájékoztatást, valamint iratmásolatok megküldését kértem. Megkeresésemre – többszöri sürgetés ellenére – választ nem kaptam. Az ügy érdemében tájékoztatást csak a kormánymegbízott adott. A tájékoztatás alapján alapvető joggal összefüggő visszásságot nem állapíthattam meg, mivel a panaszos állítása és a hatóság válasza között ellentmondás van. A feladat- és hatáskörömet szabályozó törvény alapján a két állítás közötti ellentmondás feloldására nincs jogszabályi felhatalmazásom. 
A 2011. december 31-ig hatályban volt, Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény 32/B. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztos alkotmányos feladata, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatban tudomására jutott visszásságokat kivizsgálja, vagy kivizsgáltassa, és orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményezzen. E feladat teljesítése érdekében biztosította számomra az Obtv. az információk beszerzésének széleskörű jogosítványait (Obtv. 18. §). Az Obtv. 18. § (11) bekezdése szerint: ha az országgyűlési biztos az Obtv. 18. § (2)-(4) bekezdéseiben foglalt felhatalmazása alapján adatot (felvilágosítást, magyarázatot, vizsgálat lefolytatását stb.), iratmásolatot kér, a megkeresésnek – ha az Obtv. másként nem rendelkezik – a megkeresett szerv az országgyűlési biztos által megállapított határidőn belül, amely tizenöt napnál rövidebb nem lehet, köteles eleget tenni.
A 2012. január 1. napján hatályba lépett Alaptörvény 30. cikkelyének (1) bekezdése szerint az alapvető jogok biztosa alapjogvédelmi tevékenységet lát el, eljárását bárki kezdeményezheti. Ugyanezen cikkely (2) bekezdése alapján az alapvető jogok biztosa az alapvető jogokkal kapcsolatban tudomására jutott visszásságokat kivizsgálja vagy kivizsgáltatja, orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményez.
Az Ajbt. 21. § (1) bekezdésének b) pontja szerint az alapvető jogok biztosa vizsgálata során, vizsgálat lefolytatására kérheti fel a vizsgált hatóság vezetőjét, felügyeleti szervének vezetőjét, vagy az annak lefolytatására a jogszabály által egyébként feljogosított szerv vezetőjét. 
A hivatkozott szakasz (2) alapján az alapvető jogok biztosa megkeresésének az általa megállapított határidőn belül eleget kell tenni. A határidő nem lehet rövidebb tizenöt napnál.
A hivatkozott törvényi felhatalmazások alapján kerestem meg a jegyzőt, akinek válaszadási kötelezettsége ugyancsak a törvényen alapul. A jegyző azonban kérésemet többszöri megkeresésemre sem teljesítette.
A feladataim ellátásához biztosított lehetséges vizsgálati módszereket az idézett jogszabályhelyek egyértelműen, kétséget kizáró módon meghatározzák. Ezeknek az eljárási szabályoknak a gyakorlati érvényesülése biztosítja, hogy feladat- és hatáskörömet el tudjam látni, mely nem más, mint az alapvető jogok védelme. Ha a megkeresett szerv a törvény által szabályozott formalizált eljárási szabályok alapján kiadott megkeresésemre nem válaszol, akadályoz az Alaptörvényben (korábban Alkotmányban) meghatározott feladatom ellátásában, továbbá lehetetlenné válik, vagy jelentősen megnehezül az adott üggyel összefüggő körülmények felderítése és az annak eredményétől függő intézkedések megtétele.
Mindezek alapján megállapítom, hogy megkereséseim teljesítésének elmaradása sértette vizsgálati jogosultságomat, továbbá korlátozott feladataim ellátásában, ezáltal a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggő sérelmet okozott. Jelen esetben az alapjoggal összefüggő visszásságot a jegyző mulasztása okozta.

Intézkedésem
A jelentésemben feltárt, alapvető joggal összefüggő visszásság jövőbeni elkerülése érdekében az Ajbt. 31. § (1) bekezdése alapján felkérem a Nógrád Megyei Kormányhivatal vezetőjét, hogy az irányítása alá tartozó hatóságok figyelmét hívja fel az Ajbt. 21. § (2) bekezdésében foglalt kötelezettségükre, miszerint az alapvető jogok biztosa megkereséseinek a jövőben a törvényben előírtak szerint tegyenek eleget.

Budapest, 2012. május 25.
Prof. Dr. Szabó Máté sk.