Az alapvető jogok biztosának
Jelentése
az AJB-265/2012. számú ügyben
(Előzmény szám: AJB 4331/2011.)

Előadó: dr. Bene Beáta
Az eljárás megindítása
Sajtóhírekből1 értesültem arról, hogy a Pest Megyei Önkormányzat által fenntartott oktatási intézmények 2011. október 17-től fűtés és meleg víz nélkül maradtak, mivel a szolgáltatók megszüntették a szolgáltatást a felhalmozott jelentős adósságállomány miatt. A híradások a fűtés nélküli oktatási intézményekben folyó tanításról, fázó gyermekekről is tudósítottak. 
A tudomásomra jutott információk alapján felmerült az Alaptörvényben deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonsághoz és az oktatáshoz való jog, valamint a gyermekek mindenekfelett álló érdeke sérelmének, illetve közvetlen veszélyének a gyanúja. Erre tekintettel az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (továbbiakban: Ajbt.) 18. § (4) bekezdése alapján hivatalból vizsgálatot indítottam. 
Az Ajbt. 28. § (1) bekezdése szerint az alapvető jogok biztosa az általa lefolytatott vizsgálatról jelentést készít, amely tartalmazza a feltárt tényeket és az ezeken alapuló megállapításokat és következtetéseket.
A vizsgálat eredményessége érdekében az Ajbt. 21. § (1) bekezdés alapján a Pest Megyei Önkormányzat elnökétől tájékoztatást kértem arról, hogy melyik közoktatási intézményekben nem volt fűtés és a gyermekek által tanulásra használt iskolai helyiségekben milyen hőmérséklet volt. Az iskolák vezetői mely szabályok figyelembe vétele mellett, milyen intézkedéseket tettek az alacsony hőmérséklet ellensúlyozására, mennyi ideig tart(ott) a fűtés nélküli időszak, sor került-e valamely intézményben rendkívüli szünet elrendelésére, ezen időszak alatt a tanulók hány százaléka hiányzott az iskolából, tudomásuk van-e ezzel összefüggésben bekövetkezett betegségről. Továbbá választ kértem a tekintetben is, hogy milyen körülmények előzték meg a gázszolgáltató szolgáltatásának megszüntetését, mikortól állt fenn a fizetési hátralék, ki (önkormányzat, iskola) kötött a szolgáltatás igénybevételére szerződést, a tartozás rendezése érdekében milyen intézkedéseket tettek, illetve a szolgáltatás megszüntetéséről az önkormányzat és az intézmények egyedileg hogyan és milyen formában értesültek.
A megyei önkormányzat megkeresésével párhuzamosan a Magyar Energia Hivatal elnökétől vizsgálat lefolytatását kértem annak érdekében, hogy a szolgáltatás megszüntetését megelőzően – a tartozás rendezése érdekében – milyen lépéseket tett az engedélyes a Pest Megyei Önkormányzat fenntartásában működő oktatási intézményekkel, mint felhasználókkal szemben, illetve a szolgáltatás megszüntetésekor a vonatkozó szabályoknak megfelelően járt-e el. 
A válaszok ismeretében a belügyminiszterhez, illetve a nemzeti erőforrás miniszteréhez fordultam. A belügyminisztert a kialakult körülményekkel összefüggésben álláspontjának kifejtésére kértem, míg a nemzeti erőforrás miniszteréhez az alábbi kérdésekkel fordultam: mikor szükséges rendkívüli szünetet elrendelni, e körben különösen az alacsony hőmérsékletű, fűtés nélküli intézményben hogyan biztosíthatóak az oktatási-nevelési feladatok ellátása, továbbá mely jogszabály határozza meg az intézmények egyes termeiben biztosítandó megfelelő hőmérséklet szintjét. Tekintettel arra, hogy a fűtés hiánya nem csak nevelési-oktatási intézményeket érintett, hanem gyermekotthont is, kértem a miniszter álláspontjának kifejtését, arra nézve is, hogy a gyermekotthonban a nem megfelelő működési körülmények fennállásakor (pl. fűtetlen lakószoba) az ott elhelyezett gyermekek ellátásának biztosítása milyen módon történik2.

Az érintett alapvető jogok
A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye: „Magyarország független demokratikus jogállam.” [Alaptörvény B) cikk (1) bekezdés] és „Mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit a hatóságok részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék.” [Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdés]
Az állam alapjogvédelmi kötelezettsége: „AZ EMBER sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait tiszteletben kell tartani. Védelmük az állam elsőrendű kötelezettsége. Magyarország elismeri az ember alapvető egyéni és közösségi jogait. Az alapvető jogokra és kötelezettségekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg. Alapvető jog más alapvető jog érvényesülése vagy valamely alkotmányos érték védelme érdekében, a feltétlenül szükséges mértékben, az elérni kívánt céllal arányosan, az alapvető jog lényeges tartalmának tiszteletben tartásával korlátozható.” [Alaptörvény I. cikk (1) – (3) bekezdés]
Az oktatáshoz való jog: „Magyarország biztosítja a tudományos kutatás és művészeti alkotás szabadságát, továbbá – a lehető legmagasabb szintű tudás megszerzése érdekében – a tanulás, valamint törvényben meghatározott keretek között a tanítás szabadságát.” [Alaptörvény X. cikk (1) bekezdés]
A gyermek védelemhez és gondoskodáshoz való joga. „Minden gyermeknek joga van a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges védelemhez és gondoskodáshoz.” [Alaptörvény XVI. cikk (1) bekezdés]

Az alkalmazott jogszabályok
– A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény módosításáról szóló 2011. évi CLXXXV. törvény (Vet.)
– A megyei önkormányzatok konszolidációjáról, a megyei önkormányzati intézmények és a Fővárosi Önkormányzat egyes egészségügyi intézményeinek átvételéről szóló 2011. évi CLIV. törvény (intézmények átvételéről szóló törvény)
– A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (Kotv.)
– A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (Ötv.)
– A munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény (Mvt.)
– Az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) kormányrendelet (OTÉK)
– A nevelési-oktatási intézmények működéséről szóló 11/1994. (VI. 8.) MKM rendelet (MKM rend.)
– A munkahelyek munkavédelmi követelményeinek minimális szintjéről szóló 3/2002. (II. 8.) SzCsM-EüM együttes rendelet (Együttes rendelet)

A megállapított tényállás
a/ A megyei önkormányzat elnökének tájékoztatása szerint a gázszolgáltatás szüneteltetése miatti fűtéshiány a 31 pest megyei közoktatási intézményből 18 intézményt érintett. Jellemzően a fűtés nélküli időszak október 17-től 21-ig tartott. A kialakult helyzet kezelésére az intézményvezetők saját hatáskörben tettek intézkedéseket, az iskolai fórumok (nevelőtestület, diákönkormányzat, szülői szervezet, iskolaszék) véleményének kikérése mellett. Rendkívüli szünet elrendelése nem volt jellemző, a tanév rendjében meghatározott tanítási napok, illetve az érettségi és szakmai vizsgákra való felkészülés biztosítása miatt, az igazgatók elsődlegesen a rövidített órák tartását rendelték el forró tea és gyakori testmozgás biztosításával.
Aszódon a Petőfi Sándor Gimnázium, Gépészeti Szakközépiskola és Kollégiumban a tantermek hőmérséklete 12-15°C, október 17-én az első 3 tanórát rövidítve tartották meg, majd 18-tól 21-ig rendkívüli szünetet rendeltek el.
A ceglédi Bem József Műszaki Szakközép- és Szakiskolában a tantermek hőmérséklete 14-19°C közötti értékre hűlt le, az iskola rövidített órákat tartott, tanítási szünet nem volt. A szintén ceglédi Közgazdasági és Informatikai Szakközépiskolában a tantermek hőmérsékletét 16-19°C között mérték, szintén rövidített órákat tartottak és nem volt tanítási szünet. A harmadik ceglédi oktatási intézményben, a Kossuth Lajos Gimnáziumban is rövidített órákat tartottak, meleg teával kínálták a tanulókat, akik paplanokkal, plédekkel védekeztek az alacsony hőmérséklet ellen a 15°C-ra lehűlt tantermekben. Rendkívüli szünetet nem rendeltek el, a fűtést a szolgáltató október 18-án visszakapcsolta. A negyedik ceglédi intézményben, a Török János Mezőgazdasági és Egészségügyi Szakképző Iskolában a tantermek 14°C-ra hűltek vissza, a védekezés rövidített tanórákkal, forró teával és mozgással történt. Rendkívüli szünet nem volt. A szintén ceglédi Erkel Ferenc Alapfokú Művészetoktatási Intézmény termeiben 12-15°C-ot mértek, rövidített órákat tartottak és hősugárzót működtettek. 
A dabasi Táncsics Mihály Gimnázium tantermeiben 12-15°C közötti hőmérsékletet mértek, a hűvös hőmérséklet miatt rövidített órákat tartottak, forró teával kínálták a 9-11 évfolyamos tanulóikat, illetve a végzős osztályokban teljes tanítási idő biztosítása miatt hősugárzóval fűtöttek. Ugyanakkor az 5-8. évfolyam számára október 19-24. közötti időszakra rendkívüli szünetet rendeltek el.
A gödöllői Madách Imre Szakközépiskola, Szakiskola és Kollégium termeiben 6°C-ot mértek, rendkívüli szünet volt október 18-tól. Ugyanakkor az őszi érettségi vizsgatermeiben villamos fűtés nyújtott meleget.
A monori József Attila Gimnáziumban és Közgazdasági Szakközépiskolában a termek hőmérséklete 11-19°C között váltakozott. Itt is védő intézkedésként rövidített órákat és forró teát biztosított az intézmény. Rendkívüli szünetet nem rendeltek el, a tanulók hiányzási átlaga a korábbi 7,6%-ról, 13,7%-ra növekedett.
A szintén monori Szterényi József Szakközépiskola és Szakiskola tantermeiben 12-18 C° közötti hőmérsékletet mértek, védő intézkedésként forró teát biztosítottak és rövidített tanórák voltak, a tanulók 10-17%-a hiányzott.
Az ócsai Bolyai János Gimnázium és Kereskedelmi Szakközépiskolában 15-16°C körüli hőmérsékletet mértek, rövidített órákat tartottak. 
Az örkényi Pálóczi Horváth István Szakképző Iskolában a hőmérséklet 14-16°C között alakult, rendkívüli szünetet 18-ától rendeltek el.
A péceli Fáy András Mezőgazdasági, Közgazdasági Szakközépiskola, Szakiskolában 13-19°C közötti hőmérsékletet mértek, a hideg miatt rövidített órákat tartottak, illetve a tangazdaságban ezen időpontban szakmai gyakorlatot tartottak, illetve 1 napon tanítás nélküli munkanap volt. A tanulói hiányzás aránya a korábbi időszakhoz képeset 10-15%-kal emelkedett.
Ráckevén az Ady Endre Gimnáziumban 13-16°C hőmérsékletű termekben tanultak a tanulók, rövidített órák és forró tea biztosítása mellett. A szolgáltatás október 20-án állt vissza.
A szentendrei Nevelési Tanácsadó, Logopédiai Intézet és Tanulási képességet Vizsgáló Szakértői és Rehabilitációs Bizottság termeiben 12-14°C mellett dolgoztak, illetve átköltöztek a közeli iskolába, óvodákba. A rendelési idő november 3-tól állt helyre.
Szigetszentmiklóson a Csonka János Műszaki Szakközépiskola és Szakiskolában a hőmérséklet 14-20°C között ingadozott, a tanítás rövidített órák és forró tea mellett folyt, a szolgáltatás október 20-án állt vissza.
Vácon a Cházár András Óvoda, Általános Iskola, Fejlesztő Iskola, Szakiskola, Speciális Szakiskola, Készségfejlesztő Speciális Szakiskola, Diákotthon, Gyermekotthon és Pedagógiai Szakszolgálat termeiben 14°C-ot mértek. Az intézményben az önkormányzat tájékoztatása szerint a fűtés nélküli időszak a többi intézményhez képest eltérően alakult, hiszen itt október 24-28-a között nem volt fűtés, ezért október 24-e tanításnélküli munkanap volt, illetve 25-26-án kirándulást szerveztek, valamint rövidített órákat tartottak. Október 25-én a tanulók 68%-a, 27-én a tanulók 72%-a hiányzott az intézményből. Majd október 27-28-án tanítási szünetet rendeltek el. 
A szintén váci Király Endre Ipai Szakközépiskola, Szakiskola és Kollégiumban a hőmérséklet 12 -16°C között alakult, az intézményben a tanítás 10 órától rövidített tanórákkal folyt.
Az elnök tájékoztatása szerint a szolgáltatóval az intézmények álltak szerződésben, ezért a felgyülemlett tartozás miatt az intézmények közvetlenül a szolgáltatótól értesültek, hogy az általa meghatározott időben, nemfizetés esetén – legkésőbb 72 órán belül – megszünteti a gázellátást. Az elnök jelezte, azt is, hogy az önkormányzat több alkalommal ÖNHIKI pályázatot nyújtott be a tartozások rendezése érdekében. Továbbá a fűtés és melegvíz-szolgáltatás visszaállítására – októbertől decemberig terjedő időszakra vonatkozóan – 283 millió forint előleget kaptak, amelyet a TIGÁZ részére átutaltak. 
Az elnök egyben utalt a tervezett megyei önkormányzatok adósságának konszolidációjára.

b/ A Magyar Energia Hivatal elnöke tájékoztatott arról, hogy 2011. november 9-én a vizsgálattal érintett két szolgáltatót a TIGÁZ Zrt-t és a FŐGÁZ Zrt-t (továbbiakban engedélyesek) megkereste. Mindkét engedélyes által rendelkezésre bocsátott dokumentáció áttekintése után a Hivatal megállapította, hogy az engedélyesek a hatályos jogszabályoknak megfelelően, sőt a konkrét jogszabályi kötelezettségeken túlmenő gondossággal jártak el. Jelezte azt is, hogy az engedélyesek a tartozás rendezése érdekében fizetéskönnyítést tartalmazó megállapodást kötöttek az intézmények fenntartójával. A földgáz ellátás felfüggesztésére csak nem vitatottan fennálló, több hónapos fizetési késedelem, míg a visszakapcsolásra a megkötött megállapodások alapján a még fennálló tartozások kiegyenlítése előtt került sor. 

c/ A belügyminiszter 2012. januárjában kelt válaszában megfogalmazottak szerint a helyzet tarthatatlanná válásakor egyeztetést kezdeményezett az érintett felekkel, amely eredményeként megszületett a megállapodás (a szaktárca ezt nem bocsátotta a rendelkezésemre), amely értelmében az önkormányzat az előző év hátralévő részében még felmerülő közüzemi díjak rendezéséhez kiegészítő támogatásban részesül. A megállapodás aláírását követően a szolgáltató azonnal megkezdte az intézmények visszakapcsolását a szolgáltatásba. 
A miniszter utalt arra is, hogy a megyei önkormányzat által fenntartott intézmények 2012. január 1-jétől a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium irányítása alá tartozó Gyógyszerészeti és Egészségügyi, Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet, illetve a megyei intézményfenntartó hivatalok fenntartásába kerültek, amelyeknek egyben feladata a megyei önkormányzatok adósságállományának a rendezése is.

d/ A nemzeti erőforrás minisztere (2012. márciusában kelt) válaszában közölte, hogy Pest Megye Önkormányzatának elmúlt évi likviditási gondjait a minisztérium ismerte, de a problémák megoldását szolgáló közvetlen beavatkozásra a szaktárca sem pénzügyi fedezettel, sem jogszabályi felhatalmazással nem rendelkezett.
A miniszter továbbá utalt a közintézmények tekintetében bevezetett kikapcsolási moratóriumra vonatkozó új szabályok elfogadására. 

A vizsgálat megállapításai
I. A hatáskör tekintetében
Feladat- és hatáskörömet, valamint az ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságaimat az Ajbt. határozza meg. Az Ajbt. 18. § (1) bekezdése szerint az alapvető jogok biztosához bárki fordulhat, ha megítélése szerint közigazgatási szerv, helyi önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat, kötelező tagság alapján működő köztestület, a Magyar Honvédség, rendvédelmi szerv, közigazgatási jogkörben eljáró egyéb szerv e jogkörében, nyomozó hatóság vagy az ügyészség nyomozást végző szerve, közjegyző, törvényszéki végrehajtó, önálló bírósági végrehajtó vagy közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége vagy mulasztása a beadványt tevő személy alapvető jogát sérti vagy annak közvetlen veszélyével jár (a továbbiakban együtt: visszásság), feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A fenti szakasz (4) bekezdése alapján a biztos a hatóságok tevékenysége során felmerült, az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében hivatalból eljárást folytathat. A hivatalból indított eljárás természetes személyek pontosan meg nem határozható, nagyobb csoportját érintő visszásság kivizsgálására vagy egy alapvető jog érvényesülésének átfogó vizsgálatára irányulhat. Közszolgáltatást végző szervnek minősül a törvény 18. § (2) bekezdés a) pontja szerint az állami vagy önkormányzati feladatot ellátó szerv, ez alapján megállapítom, hogy az oktatási intézmények vizsgálata az ombudsman hatáskörébe tartozik.
Rá kell mutatnom arra is, hogy e vizsgálat nem terjed ki a fűtés hiány bekövetkeztének hátterében álló, a Pest Megyei Önkormányzat, illetve az intézmények költségvetésében beállt fizetésképtelenség okainak feltárására.

II. Az érintett alapvető jogok tekintetében
Az alapvető jogok biztosa egy adott társadalmi probléma mögött álló összefüggés-rendszer feltárása során autonóm, objektív és neutrális módon, kizárólag alapjogi érvek felsorakoztatásával és összevetésével tesz eleget mandátumának. Az ombudsmani intézmény megalakulása óta az állampolgári jogok országgyűlési biztosa következetesen, zsinórmértékként támaszkodott az Alkotmánybíróság alapvető jogállami garanciákkal és az alapjogok tartalmával kapcsolatos elvi megállapításaira, valamint – az ombudsmani jogvédelem speciális vonásainak megfelelően – alkalmazta az alapjog-korlátozás alkotmányosságát megítélni hivatott egyes alapjogi teszteket. 
Az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdése alapján Magyarország független, demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság több határozatában rámutatott, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. Az Alkotmánybíróság szerint a jogbiztonság az állam kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. A jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is3.
Az Alkotmánybíróság döntéseiben felhívta a figyelmet arra, hogy a jogállamiságnak számos összetevője van. Továbbra is irányadó alkotmánybírósági tézis, hogy a jogállamiság elvéből folyó egyik legfontosabb alapkövetelmény a közhatalom, a közigazgatás törvény alá rendeltsége: a közhatalommal rendelkező szervek a jog által megállapított működési rendben, a polgárok számára megismerhető és kiszámítható módon szabályozott korlátok között fejtik ki tevékenységüket. A közigazgatás törvényessége akkor valósul meg, ha jogilag szabályozott eljárási keretek között működik, a jogkorlátozásra adott felhatalmazást pedig törvényi szinten pontosan kell meghatározni. Nem hagyható figyelmen kívül továbbá, hogy a kiszámíthatóság – beleértve az egységes jogalkalmazást – és az eljárási garanciák biztosítása szorosan összekapcsolódik az egyes alanyi alapjogok, szabadságjogok védelmével, mintegy kölcsönösen feltételezik egymást.
Az alapvető jogok érvényesülésének garanciája az Alaptörvény 1. cikkében rendelt, az állam alapvető intézményvédelmi kötelezettsége, mely szerint „AZ EMBER sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait tiszteletben kell tartani. Védelmük az állam elsőrendű kötelezettsége. Magyarország elismeri az ember alapvető egyéni és közösségi jogait. Az alapvető jogokra és kötelezettségekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg. Alapvető jog más alapvető jog érvényesülése vagy valamely alkotmányos érték védelme érdekében, a feltétlenül szükséges mértékben, az elérni kívánt céllal arányosan, az alapvető jog lényeges tartalmának tiszteletben tartásával korlátozható”.
A gyermek a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges védelemhez és gondoskodáshoz való jogát az Alaptörvény XVI. cikkének (1) bekezdése deklarálja. A gyermeket főszabályként minden olyan alapvető jog megillet, mint bármely más embert, de ahhoz, hogy a jogok teljességével képes legyen élni, biztosítani kell számára az életkorának megfelelő minden feltételt a felnőtté váláshoz. Erre tekintettel kifejezetten a gyermekek jogaként rögzíti a törvény a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges védelemre és gondoskodásra való jogot. E védelemre és gondoskodásra a gyermek mindenkivel szemben igényt tarthat. Ennek megfelelően a gyermek szülei, családja, az állam és a társadalom valamennyi tagja is köteles a gyermek jogait tiszteletben tartani, és a társadalom fennmaradásának zálogaként biztosítani számára a megfelelő fejlődéséhez szükséges feltételeket. A gyermek védelemhez és gondoskodáshoz való joga az állam kötelességét alapozza meg a gyermek személyiségfejlődése intézményes védelmére. Az államnak ez a védelmi kötelessége a gyermek alapjogainak korlátozásához is vezethet4.
Az oktatáshoz való joggal összefüggésben az Alaptörvény kimondja, hogy Magyarország biztosítja a tudományos kutatás és művészeti alkotás szabadságát, továbbá – a lehető legmagasabb szintű tudás megszerzése érdekében – a tanulás, valamint törvényben meghatározott keretek között a tanítás szabadságát. Az Alkotmánybíróság5 kifejtette, hogy „az állampolgárok tanuláshoz való jogát az állam intézményfenntartói kötelezettsége alapozza meg, amelynek keretében az államnak mindenki számára – hátrányos megkülönböztetés nélkül – biztosítania kell e jog gyakorlását lehetővé tevő szervezeti és jogszabályi feltételeket.”

III. Az egyedi ügy tekintetében
III. 1. Jogalkotói lépések a jövőbeli hasonló helyzetek megelőzése érdekében
III.1.a A megyei önkormányzat intézményeinek és adósságállományának átvétele
Az országgyűlés az intézmények átvételéről szóló törvénnyel6 rendelkezett a megyei önkormányzatok fenntartásában lévő intézmények, azok vagyonának és vagyoni értékű jogainak 2012. január 1-jei hatállyal való állami tulajdonba adásáról. Továbbá a Magyar Állam, 2011. december 30-ai időponttal átvállalta a megyei önkormányzatok fennálló adósságát és annak járulékait7. Kimondta, hogy az átvett és az egészségügyi intézmények kivételével összefüggő intézmény–fenntartási feladatokat a Kormány által rendeletben kijelölt szerv látja el8.
E törvény egyben 2012. január 1-jei hatállyal hatályon kívül helyezte az Ötv. 69-70. §-aiban megállapított a megyei önkormányzatok intézményfenntartásával kapcsolatos feladat- és hatáskörét.

III. 1. b Kikapcsolási moratórium
A Vet. 63/A. §-a alapján a moratóriumba bevont felhasználói kör az állami vagy az önkormányzati feladatot ellátó szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi, egészségügyi és közoktatási közintézményeket (a továbbiakban: közintézményi felhasználó) foglalja magában. Ezen intézmények, mint közintézményi felhasználók kezdeményezhetik a villamosenergia-kereskedőnél és az elosztónál a villamosenergia-ellátásból fizetési késedelem miatt történő kikapcsolás alóli mentesség (a továbbiakban: moratórium) biztosítását, akik a kérelem esetén kötelesek a moratóriumot biztosítani.
A moratórium a közintézményi felhasználó által kezdeményezett, de legfeljebb az adott év október 15-e és az azt követő év április 15-e közötti időszakra terjed ki. A moratórium megújítása kizárólag abban az esetben lehetséges, ha a közintézményi felhasználó a korábban keletkezett fizetési kötelezettségének és a korábbi moratóriummal kapcsolatos kötelezettségeinek eleget tett. Amennyiben a közintézményi felhasználó moratórium biztosítását kezdeményezte, a villamosenergia-kereskedő és az elosztó a közintézményi felhasználóval kötött szerződést fizetési késedelemre történő hivatkozással nem mondhatja fel.
E törvény tartalmazza továbbá a távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi XVIII. törvénynek és földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvénynek a Vet. 63/A. §-ával bevezetett új, az adott ágazatra vonatkozó párhuzamos szabályokat. 
A fenti jogszabályváltozások – az intézmények és adósság állományaiknak átvétele, a fizetési moratórium bevezetése, – költségvetési szempontból, a jövőre nézve biztosítják az intézmények működési feltételeit. 
Ugyanakkor a rendkívüli helyzet kialakulását követően kezdeményezett vizsgálatom során a körülmények további feltárása vált szükségessé, tekintettel arra, hogy a helyzet valóságos és gyors kezelése az intézményvezetőkre hárult. 

III. 2. Az oktatási-nevelési intézményekben biztosítandó műszaki működési feltételek
Vizsgálatom kiinduló pontját annak feltárása jelentette, hogy a közoktatási intézmények tanítási célra használt termeiben milyen belső hőmérsékletet kell biztosítani. 
A kérdést korábban a közoktatási intézmények elhelyezésének és kialakításának építészeti-műszaki követelményeiről szóló 19/2002. (V. 8.) OM rendelet9 szabályozta, amely szerint egyéb követelmény hiányában a helyiségek tartózkodási zónájára (az ablaktól 1,0 m távolságra a padló felett 50,0 cm-rel) vonatkoztatott átlagos léghőmérsékletet tanterem, napközis terem, csoportszoba, igazgatási és szociális helyiségek, könyvtár esetében +20°C-ban kellett tervezni. E jogszabályt azonban a nevelési-oktatási intézmények működéséről szóló 11/1994. (VI. 8.) MKM rendelet módosításáról szóló 38/2008. (XI. 24.) OKM rendelet 2008. december 19-ével hatályon kívül helyezte. 
Belső hőmérsékletre vonatkozó szabályokat fogalmaz meg az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet 93. §-a, amelynek értelmében a helyiségek rendeltetésszerű használatához szükséges belső hőmérsékletről megfelelő fűtő-, illetőleg hűtőberendezéssel gondoskodni kell. A helyiségek tervezett téli eredő hőmérsékletének – az üzemelés-technológia követelményeit kivéve – a rendeltetés alapján tervezett tartózkodási zóna mértékadó (szélső) részén (pl. tanterem szélső üléshelyein) ki kell elégítenie a vonatkozó jogszabályok és szabványok előírásait. Más jogszabályi előírás hiányában a huzamos tartózkodásra szolgáló helyiségek hőmérsékleteként 20 fokot szükséges biztosítani. E szakasz a tartózkodási zóna mértékadó részét a padlófelülettől mérve eltérően határozza meg, ha az jellemzően álló helyzetű tevékenység céljára szolgáló helyiség, akkor 1,0 m, illetve jellemzően ülő tevékenység céljára szolgáló helyiségben, továbbá csecsemők, gyermekek, fekvőbetegek tartózkodására szolgáló térben 0,5 m.
A helyiségek, terek hőmérsékletével kapcsolatos további rendelkezéseket a munkahelyek munkavédelmi követelményeinek minimális szintjéről szóló 3/2002. (II. 8.) SzCsM-EüM együttes rendelet határoz meg, amelynek értelmében10 a munkaterületeket befogadó helyiségek hőmérsékletének a munkavégzés teljes időtartama alatt, az emberi szervezet számára megfelelőnek kell lennie, figyelembe véve a munka jellegét és az ott dolgozó munkavállalók fizikai megterhelését. Zárt munkahelyeken a végzett munka jellegétől és az évszakoktól függően, a munka nehézségi fokát jellemző munkaenergia-forgalmat figyelembe véve, az OTÉK szabályaihoz hasonlóan az álló munkánál 1 m magasságban, ülő munkánál 0,5 m magasságban megfelelő hőmérsékletet (klímatényezőt) kell biztosítani. Szellemi munka esetében a hideg évszakban biztosítandó léghőmérsékletet e szabályozás 20-22°C közötti hőmérsékletben határozza meg11.
Tekintettel arra, hogy vizsgálatom e részében a tantermekben biztosítandó belső hőmérséklet mértékére vonatkozó szabályok feltárását tekintettem célnak, ezzel kapcsolatosan rögzítenem kell, hogy mind az OTÉK, mind az együttes rendelet szabályai értelmében a helyiségekben a 20°C hőmérséklet meglétét tekintem elfogadott követelménynek.
A feltárt tényállás szerint a fűtés nélkül maradt iskolák közül a leghidegebbet 6°C-ot a gödöllői Madách Imre Szakközépiskolában mértek. A többi intézményben a minimum értékek 11 és 16°C közé estek, többségében azonban a 11-13°C közötti hőmérsékletet mutattak a hőmérők, a maximum érték jellemzően 14-16°C között alakult, 6 intézmény esetén számoltak be ennél egy-két fokkal (17-19) magasabb hőmérsékletről és egy helyen (szigetszentmiklósi intézményből) jeleztek 20°C-ot.
A tényállás és a vonatkozó szabályok összevetése alapján megállapítom, hogy az oktatási intézményekben a tanulásra használt helyiségek belső hőmérséklete a jogszabályokban meghatározott 20°C-ot (egy intézményben mért maximum hőmérséklet kivételével) nem érte el, vagyis az intézményekben kialakult körülmények a jogszabályokban előírt működési követelményeknek nem feleltek meg.  

III. 3. Intézkedési lehetőségek az alacsony belső hőmérséklet hatásainak csökkentése érdekében
Figyelemmel voltam arra is, hogy a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény (Mvt.) 87. §-ának 5. pontjának értelmében munkahely minden olyan szabad vagy zárt tér (ideértve a földalatti létesítményt, a járművet is), ahol munkavégzés céljából vagy azzal összefüggésben munkavállalók12 tartózkodnak. 
Az Együttes rendelet13 szerint a klímakörnyezet kedvezőtlen hatásainak megelőzése céljából munkaszervezési intézkedéseket kell tenni. Óránként legalább 5, de legfeljebb 10 perces pihenőidőt kell közbeiktatni a hidegnek minősülő munkahelyeken. A munkahely hidegnek minősül, ha a várható napi középhőmérséklet a munkaidő 50%-nál hosszabb időtartamban, szabadtéri munkahelyen a +4°C-ot, illetve zárttéri munkahelyen a +10°C-ot nem éri el. Továbbá a hidegnek minősülő munkahelyen a munkavállalók részére +50°C hőmérsékletű teát kell kiszolgáltatni, annak ízesítéséhez cukrot, illetve édesítőszert kell biztosítani. A védőital és a tea elfogyasztásához legalább a dolgozók létszámát elérő mennyiségben, személyenként és egyéni használatra kiadott ivópoharakról kell gondoskodni14.
Ezt követően arra kerestem választ, hogy egy oktatási-nevelési intézmény munkahelynek minősül-e, e kérdés megválaszolásakor külön vizsgáltam az oktatási intézménnyel szervezett munkavégzés keretében megjelenő munkavállalók (pl. pedagógusok, más alkalmazottak), illetve az ott tanulói jogviszonnyal rendelkező gyermekek helyzetét. Az első vizsgált kör tekintetében minden kétséget kizáróan az iskola munkahelynek minősül, hiszen az iskola alkalmazottjai munkavégzés céljából tartózkodnak az intézményben.
A tanulók szempontjából vizsgálva a kérdést hivatkozom a korábbi jelentésemben15 kifejtettekre, miszerint: „A gyermek jogairól szóló New York-i egyezmény értelmében a részes államoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a gyermekekkel foglalkozó és védelmét biztosító intézmények működése megfeleljen az illetékes hatóságok által megállapított szabályoknak, különösen a biztonság és az egészég területén.
A közoktatási törvény szerint a Magyar Köztársaságban minden gyermek tanköteles, a tankötelezettség főszabály szerint annak a tanévnek a végéig tart, amelyben a tanuló tizennyolcadik életévét betölti16. A tankötelezettség egy indokoltan paternalista állami beavatkozást jelent, amely a szülővel (törvényes képviselővel) szemben is kikényszeríthető. 
A gyermek védelemhez és gondoskodáshoz való jogának érvényesülését elsősorban a szülők kötelesek biztosítani gyermekük számára, és a gyermek tankötelezettségének teljesítése érdekében ezen felügyeleti kötelezettségüket ruházzák át az iskolára, a pedagógusokra azon időtartam alatt, amíg a gyermek az intézményben (vagy iskolai programok ideje alatt az intézményen kívül) tartózkodik. A Köt. 41. § (5) bekezdése értelmében a nevelési-oktatási intézménynek gondoskodnia kell a rábízott gyermekek, tanulók felügyeletéről, a nevelés és oktatás egészséges és biztonságos feltételeinek megteremtéséről, a tanuló- és gyermekbaleseteket előidéző okok feltárásáról és megszüntetéséről, továbbá a gyermekek, tanulók rendszeres egészségügyi vizsgálatának megszervezéséről. 
A közoktatási törvény az értelmező rendelkezések17 között definiálja, objektív felelősségként meghatározva a felügyelet fogalmát. Eszerint a felügyelet: a gyermek, tanuló testi épségének megóvásáról és erkölcsi védelméről történő gondoskodás, a nevelési-oktatási intézménybe történő belépéstől a nevelési-oktatási intézmény jogszerű elhagyásáig terjedő időben, továbbá a nevelési, illetve a pedagógiai program részeként tartott kötelező, a nevelési-oktatási intézményen kívül tartott foglalkozások, programok ideje alatt áll fent. 
Az országgyűlési biztos korábban kifejtett álláspontja18 szerint a tanulók testi és lelki egészségét és biztonságát minden, azt veszélyeztető tényezővel szemben védelemben kell részesíteni. Ennek keretében a pedagógusok kötelessége a jogsérelmek megelőzése, és minden olyan veszélyforrás időben való felismerése, amely a tanulók egészségének, testi vagy lelki épségének sérelmét eredményezheti.” 
Álláspontom szerint, az oktatási-nevelési intézmények is olyan speciális helyek, ahol a munkavállalókon túl, jelentős számban, nem munkavállalói, hanem tanulói minőségben vannak jelen a gyermekek, akiket érintően szüleik, felügyeleti jogukat a gyermekük iskolai tartózkodásának idejére átruházzák az intézményre. Ebből következően a nevelési-oktatási intézmények sem kizárólag munkahelyek, így ott a munkavédelmi szabályokban foglaltakon túl, figyelemmel kell lenni az iskola járulékos feladataira, arra, hogy a gyermekek számára megfelelő színvonalú felügyeletet biztosítsanak.
A nevelési-oktatási intézmény vezetője19 egyebek mellett felel a nevelő és oktató munka egészséges és biztonságos feltételeinek megteremtéséért. Az intézmény vezetője rendkívüli szünetet rendelhet el, ha rendkívüli időjárás, járvány, természeti csapás vagy más elháríthatatlan ok miatt a nevelési-oktatási intézmény működtetése nem biztosítható, vagy az intézkedés elmaradása jelentős veszéllyel, illetve helyrehozhatatlan kárral járna. Intézkedéséhez be kell szerezni a fenntartó egyetértését, illetve, ha ez nem lehetséges, a fenntartót haladéktalanul értesítenie kell.
Az egyedi ügy tekintetében az intézmény vezetőjén túl a főjegyző20, az oktatásért felelős miniszter egyidejű értesítésével, rendkívüli szünetet rendelhet el, ha rendkívüli időjárás, járvány, természeti csapás vagy más elháríthatatlan ok miatt a megye, főváros területén a nevelési-oktatási intézmények működtetése nem lehetséges. A főjegyző a határozatához – kivéve, ha a késlekedés jelentős veszéllyel vagy helyrehozhatatlan kárral járna – beszerzi az érdekelt önkormányzatok jegyzőinek véleményét. Ha a vélemény beszerzésére nem volt lehetőség, a főjegyző a határozatot haladéktalanul közli az általa választott módon az érdekelt önkormányzatok jegyzőivel. A most ismertetett szabályozás 2012. január 1-jei hatállyal – tekintettel az időközben a megyei önkormányzatoknál bekövetkezett feladat és hatáskör átrendezésére – megváltozott, így a megye, valamint a főváros területén a rendkívüli szünet elrendelésére már a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szervének vezetője jogosult az oktatásért felelős miniszter egyidejű értesítésével.
Továbbá, ugyancsak a jegyző21 jogosult – az előző feltételek fennállásakor szintén az oktatásért felelős miniszter egyidejű értesítésével – a településen működő nevelési-oktatási intézményekben rendkívüli szünetet elrendelni. Határozathozatal előtt – kivéve, ha a késlekedés jelentős veszéllyel vagy helyrehozhatatlan kárral járna – beszerzi az érdekelt intézményfenntartók véleményét. Ha a vélemény beszerzésére nem volt lehetőség, határozatát haladéktalanul közli az általa választott módon az érdekelt intézményfenntartókkal. 
Az iskolák által alkalmazott intézkedések megítélése érdekében további oktatással kapcsolatos fogalmak tartalmának feltárása vált szükségessé. Az iskolák az oktatás munkarendje22 szerint megszervezik a helyi tantervben meghatározott tananyag elsajátítására történő felkészítési rendet, amely a tanítási éven belül tanítási hetekre, napokra, illetve tanórai foglalkozásokra bontva jelenik meg. Tanítási nap alatt értendő az egyes osztályokban megtartott minimum 3 tanítási óra, illetőleg az iskola pedagógiai programjában rögzített, a tanítási órák keretében meg nem valósítható osztály- vagy csoportfoglalkozás, így különösen a tanulmányi kirándulás, környezeti nevelés, a kulturális, illetőleg sportrendezvény megtartására fordított nap, amennyiben a foglalkozási órák száma ez esetben is eléri a hármat. Tanórai foglalkozás keretében pedig a tananyag feldolgozása folyik, amely lehet elméleti és gyakorlati óra is. Az elméleti tanítási órát23 az iskolában reggel nyolc órától tizenkilenc óráig, a szakképző évfolyamokon és az alapfokú művészetoktatási intézményekben húsz óráig terjedő időszakon belül lehet megtartani. Az első tanítási órát – az iskolai szülői szervezet (közösség) és az iskolai diákönkormányzat egyetértésével – legfeljebb negyvenöt perccel korábban meg lehet kezdeni. Ennek keretében a tanítási órák ideje általában negyvenöt perc. Az iskola ennél rövidebb, illetve hosszabb tanítási órákat is szervezhet azzal a megkötéssel, hogy a tanítási órák ideje hatvan percnél, alapfokú művészetoktatási intézményben és művészeti szakképző iskolában kilencven percnél nem lehet hosszabb.
A megyei önkormányzat tájékoztatása szerint az érintett 18 intézményből 5 településen, 5 intézményben rendelt el rendkívüli szünetet az intézmény vezetője24. Ezen intézményekben a napi átlaghőmérséklet 13,5 – 15°C volt. Ugyanakkor azokban az intézményekben ahol szintén 15°C fok volt a napi átlag hőmérséklet, és emellett a tanulók hiányzása jelentősen megemelkedett (a két monori és a péceli intézményben) nem rendeltek el rendkívüli szünet, hanem az intézményekben a nem megfelelő működési feltételek ellenére továbbra is folyt az oktatás. A tájékoztatás szerint az iskolákban védő italt, többszöri szünetet biztosítottak, illetve a váci többcélú intézmény kivételével mindenhol rövidített órákat tartottak.
Mint korábban már rámutattam arra, az iskola speciális intézmény, amelyben a munkavédelmi szabályokon túl a gondoskodni kell gyermekek számára a nevelés és oktatás egészséges és biztonságos feltételeinek megteremtéséről, amelybe beletartozik az intézmény, jogszabályban előírt, megfelelő szintű működési feltételeinek a megteremtése, így a belső hőmérséklet biztosítása is. A jelentés III.1. pontjában hivatkozott intézkedések pl. a kikapcsolási moratórium elrendelése e kérdést csak költségvetési oldalról rendezte, amely nem ad, illetve nem adhat arra vonatkozó útmutatást, hogy az intézményekben előírt belső hőmérséklet nem megfelelő biztosítása nemcsak a szolgáltatásból való kikapcsolás esetén, hanem egyéb pl. a fűtési rendszer meghibásodása, földgáz-szállítás, távhő-szállítás meghibásodása miatt is bekövetkezhet.  
Hangsúlyozom, hogy a Kotv. az alapelvek között rögzíti a gyermekek mindenek felett álló érdekének a követelményét, amelyet a közoktatásban hozott döntések során mindig alkalmazni kell. A törvény értelmében25 a közoktatás szervezésében, irányításában, működtetésében, feladatainak végrehajtásában közreműködők döntéseik, intézkedéseik meghozatalakor is ezt az érdeket veszik figyelembe. A közoktatásban a gyermek mindenek felett álló érdeke többek között különösen az, hogy a Kotv-ben meghatározott szolgáltatásokat megfelelő színvonalon biztosítsák részére oly módon, hogy annak igénybevétele ne jelentsen számára aránytalan terhet.
Ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy a közoktatási intézményben a gyermeket érintő döntések meghozatala során vizsgálni kell, hogy mi a gyermek érdeke és a rendelkezésre álló alternatívák közül azt kell kiválasztani, amelyik összhangban van a gyermek mindenek felett álló érdekével.
Álláspontom szerint, a jelenleg hatályos szabályok értelmében a működési feltételeknek nem megfelelő, alacsony hőmérsékletű tantermekben rövidített órák keretében zajló tanítás semmilyen körülmények között nem felelhet meg az iskolai feladatok megfelelő szinten való ellátásának. A rendkívüli szünet elrendelését mellőző iskolaigazgatók annak ellenére, hogy megpróbálták a rendelkezésükre álló eszközökkel a tanítás folyamatosságát fenntartani, figyelmen kívül hagyták az Alaptörvény (korábban hasonló tartalommal az Alkotmány) rendelkezését, amely elvi éllel rögzíti a gyermekek megfelelő testi, szellemi és erkölcsi védelemre és gondoskodásra való jogát.
Mindezeken túl, megállapítom azt is, hogy az iskolaigazgatók eltérő gyakorlatához a hatályos szabályozás hiányossága is hozzájárult. Ennek oka egyrészt az, hogy a munkavédelmi szabályok a gyermekekre nem vonatkoznak, másrészt az oktatási intézményekben a nem megfelelő működési feltételek kialakulásának esetére a jogszabályok nem tartalmaznak a rendkívüli szünet elrendelésén túli, alternatív intézkedési lehetősége(ke)t. Ez a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével, a gyermek védelemhez és gondoskodáshoz való jogával, valamint az oktatáshoz való joggal összefüggésben okoz visszásságot.

Intézkedésem
A jelentésemben feltárt, alapvető joggal összefüggő visszásság orvoslása és jövőbeni megelőzése érdekében az Ajbt. 37. §-a alapján felkérem az emberi erőforrások miniszterét, hogy az egységes gyakorlat kialakítása érdekében készítse elő a nevelési-oktatási intézményekre vonatkozó olyan szabályozást, amely a bekövetkező műszaki-működési feltételek tartós hiánya esetén tartalmazza az intézményekben, a gyermekek érdekeit figyelembe vevő elhárító intézkedéseket.

Budapest, 2012. június 5.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: Lábjegyzet
1 Egyebek mellett: http://eduline.hu/kozoktatas
2 2012. május 14-től a nemzeti erőforrás miniszter elnevezés megváltozott, helyesen: emberi erőforrások minisztere, ahogyan Emberi Erőforrások Minisztériuma (A Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról szóló 2010. évi XLII. törvény módosításáról szóló 2012. évi XLII. törvény)
3 Vö. 9/1992. (I. 30.) AB határozat
4 Vö. 21/19996. (V. 17. ) AB határozat 
5 18/1994. (III. 25.) AB határozat
6 2. § (1) bekezdés
7 5. § (1) bekezdés
8 9. § (1) bekezdés
9 2. sz. melléklet 4./ Szerkezet pontjában
10 A munkahelyek munkavédelmi követelményeinek minimális szintjéről szóló 3/2002. (II. 8.) SzCsM-EüM együttes rendelet 7. § (1), (4) –(5) bekezdései
11 A munkahelyek munkavédelmi követelményeinek minimális szintjéről szóló 3/2002. (II. 8.) SzCsM-EüM együttes rendelet 2. sz. melléklet
12 Mvt. 87. § 8. Munkáltató: a munkavállalót szervezett munkavégzés keretében foglalkoztató. Munkáltatónak kell tekinteni a munkaerő-kölcsönzés keretében átengedett munkavállalót kölcsönvevőként foglalkoztatót, a kirendelt munkavállalót foglalkoztatót, a szakképzés keretében gyakorlati oktatást folytatót, valamint a mást nem foglalkoztató, a munkáját kizárólag személyesen végző egyéni vállalkozót (akkor is, ha egyéni céget alapított) a munkavégzés hatókörében tartózkodók védelmére vonatkozó rendelkezések [9. § (2) bekezdés] tekintetében. A társadalmi munka esetén munkáltató a társadalmi munka szervezője. Magyar adószámmal nem rendelkező külföldi munkáltató esetén munkáltató az a személy vagy szervezet, aki, illetve amely a tényleges irányítást gyakorolja, vagy a munkahelyért a fő felelősséget viseli, ennek hiányában az, akinek a területén a munkavégzés folyik.	
9. Szervezett munkavégzés: a munkaviszonyban – ide nem értve a természetes személy munkáltató háztartásában egyszerűsített foglalkoztatás keretében történő munkavégzést –, a közfoglalkoztatási, a kormányzati szolgálati, közszolgálati, a közalkalmazotti jogviszonyban, a bíró szolgálati viszonyában, az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyában, az ügyészségi szolgálati viszonyban, szövetkezeti tagság esetén a munkaviszony jellegű jogviszonyban, a szakképző iskolákban a tanulói jogviszony keretében a szakmai képzési követelmények teljesülése során, továbbá a tanulószerződés alapján, a hallgatói jogviszonyban a gyakorlati képzés során, a büntetés-végrehajtási jogviszonyban (előzetes letartóztatásban, elítéltként), a közigazgatási határozat, a szabálysértési határozat alapján a Magyar Honvédségnél, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatnál, a rendvédelmi szerveknél, az önkormányzati tűzoltóságoknál szolgálati jogviszonyban végzett munka, valamint a közérdekű önkéntes tevékenységről szóló törvény szerinti közérdekű önkéntes tevékenység, és a munkáltató által szervezett (kezdeményezett, irányított vagy jóváhagyott) társadalmi munka.
13 Együttes rendelet 7. § (8) bekezdése
14 Együttes rendelet 7. § (11) bekezdés
15 Az országgyűlési biztos AJB 7437/2010. számú jelentése
16 A közoktatási törvény 6. § (6) bekezdése szerint tizenhatodik életévének betöltése után kérelmére megszűnik annak a tankötelezettsége, aki érettségi vizsgát tett, vagy államilag elismert szakképesítést szerzett, illetve házasságkötés révén nagykorúvá vált, vagy gyermekének eltartásáról gondoskodik. A kérelmet a tanuló és – a nagykorúvá vált tanuló kivételével – a szülő közösen nyújthatja be. A kérelmet az iskola igazgatója írásban tudomásul veszi.
17 Köt. 121. § 11. pont
18 AJB 1246/2010. számú jelentés
19 Kotv. 54. § (1) bekezdés
20 Kotv. 91. § (1) bekezdés b) pont
21 Kotv. 91. § (8) bekezdés
22 Kotv. 121. § 26., 39., 40. pontjai
23 MKM. rendelet 9. §
24 Ezek: Aszód, Dabas, Gödöllő, Örkény és Vác, ez utóbbi helyen a többcélú intézményben
25 Kotv. 4. § (7) bekezdés a) pont