Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
Az AJB-3764/2011. ügyben

Előadó: dr. Hajas Barnabás
Az eljárás megindulása
2011. évben – önálló projekt keretében – kiemelt figyelmet fordítok a katasztrófák megelőzésével, valamint az azok hatásai felszámolásával kapcsolatos, az állampolgárokat közvetlenül érintő kérdéseknek. E projekt keretében hivatalból indítottam vizsgálatot a Magyar Honvédség és az egyes rendvédelmi és a mentésben, illetve kárelhárításban részt vevő állami szervek katasztrófahelyzetek kezelése során kialakított együttműködésével kapcsolatban.
Vizsgálatom eredményes lefolytatása érdekében tájékoztatást, és a keletkezett iratok megküldését kértem a Büntetés-végrehajtás országos parancsnokától, a Honvéd Vezérkar főnökétől, az országos katasztrófavédelmi főigazgatótól, az Országos Mentőszolgálat főigazgatójától, valamint az országos rendőrfőkapitánytól.

A megállapított tényállás
A megkeresett szervek válaszai, valamint a rendelkezésemre álló iratok alapján az alábbi tényállást állapítottam meg:
1.	A büntetés-végrehajtás országos parancsnoka arról tájékoztatott, hogy az elmúlt egy évben az általa vezetett szervezet közreműködésére nem volt szükség katasztrófahelyzetek kezelése, valamint azok következményeinek felszámolása során. Tájékoztatott továbbá, hogy az együttműködésük hagyományosan kiváló a társ- és együttműködő szervekkel, – felkérésük esetén, az igényelt létszámban, a bv. alapfeladata- és a biztonsági szempontok figyelembevételével – nagy kiterjedésű ár- és belvízi védekezési feladatokban, homokzsáktöltéssel, illetve rakodással segítik a tevékenységüket.
A kárhelyi kommunikáció az Egységes Digitális Rádió-távközlő (EDR) rendszeren keresztül valósul meg, mely nagyban segíti a gyors- és hatékony feladat-végrehajtást, az együttműködést.
A parancsnok arról is tájékoztatott, hogy a katasztrófavédelmi feladatok-végrehajtása során minden esetben a társ- ás együttműködő szervek részvételével megyei törzs működik, több megye érintettsége esetén ezek kibővülnek a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága Katasztrófa-elhárítási Operatív Csoport, valamint a Kormányzati Koordinációs Bizottság Operatív Törzs működésével. Az együttműködés során a kapcsolattartás telefonon, a Marathon Terra, valamint a NEO PVIR védelmi igazgatási kommunikációs rendszereken keresztül történik.
2.	Az Országos Mentőszolgálat főigazgatójának válasza szerint az elmúlt évben két alkalommal volt Magyarországon katasztrófának minősített esemény (2010 nyarán az észak-magyarországi árvíz, 2010 októberében pedig a vörösiszap-katasztrófa), ahol – mindkét esetben – szükség volt az Országos Mentőszolgálat közreműködésére.
Az események kezelése során – az aktuális helyzettől függően – 15-300 fő között vettek részt a feladat ellátásában. Az észak-magyarországi árvíz esetén Borsod, Heves, Nógrád megyék mentőerőinek besegített Szabolcs-Szatmár-Bereg megye, valamint Budapest is (Összességében mintegy 300 fő). A vörösiszap-katasztrófa felszámolása során a kezdeti időben 100 mentődolgozó, végezte e munkát, később – Devecser város esetleges kiürítése miatt – további 200 dolgozót helyeztek készenlétbe Veszprém, Vas, Fejér, Somogy és Zala megyékből.
A kapott tájékoztatás szerint az Országos Mentőszolgálat az Alapító okiratának megfelelő feladatait – életmentés, sérültosztályozás, elsődleges sürgősségi ellátás, a betegek gyógyintézetbe szállítása – látta el.
A kárhelyi kommunikáció az EDR alkalmazásával történt, amely teljes mértékig kiszolgálta a Mentők kommunikációs igényeit.
A főigazgatói tájékoztatás szerint mindkét katasztrófahelyzetben – Megyei, illetve települési Védelmi Bizottságokként – működött közös törzs ). A közös törzsön kívül Devecserben működött külön Egészségügyi Törzs (Egészségügyi Vezetési Pont) mely az egészségügyi szervezetek (Országos Mentőszolgálat, önkéntes mentőegyesületek, ÁNTSZ, háziorvosok, szakrendelők, kórházak) közötti koordinációt biztosította, illetve gondoskodott az érintett lakosság felé történő egészségügyi kommunikációról.
Az együttműködés során a védelmi bizottságok ülésein, valamint a Katasztrófavédelmi szervezettől közvetlenül szerzett információk alapján készültek fel mentőfeladataikra, és javaslatokat, tanácsokat is adtak az egyes tervekhez (p1. kitelepítési, kiürítési tervekhez).
3.	Az országos rendőr-főkapitány arról tájékoztatott, hogy a rendőrség, mint az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: Rtv.) 1. § (2) bekezdés 9. pontja szerint ellátja a rendkívüli állapot, a megelőző védelmi helyzet, a szükségállapot, a veszélyhelyzet és az Alkotmány 19/E. §-ában meghatározott helyzet, katasztrófa vagy katasztrófa veszélye esetén a hatáskörébe utalt rendvédelmi feladatokat. E feladatok ellátása során, illetve bűnüldöző és rendészeti tevékenységünk keretében a mindennapokban is elengedhetetlen feladatként jelentkezik más állami szervekkel, nyomozó- és egyéb hatóságokkal, valamint civil gazdálkodó szervezetekkel a minél szélesebb körű együttműködés. A rendőrség 2010. évi tevékenysége során kiemelkedő jelentőségűek voltak mind az ár- és belvízi védekezési feladatok, mind az ajkai térségben bekövetkezett vörösiszap-katasztrófa helyszínén teljesített szolgálatellátás, melynek során szoros együttműködésben dolgozott az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatósággal és az érintett megyei védelmi bizottságokkal. A Borsod-Abaúj-Zemplén megyében bekövetkezett árvíz során a rendőri tevékenység tapasztalatainak összesítése és feldolgozása érdekében munkabizottságot jelöltek ki. Ennek keretében 2010. július hónapban elkészítették a Rendőrség „Katasztrófa-kezelési protokollját”.
Az emíltett események során a rendőrség részt vett a Kormányzati Koordinációs Bizottság operatív törzsében, és az országos törzsben a rendőrségi feladatok koordinálásában. A lakosság életének és létfenntartásához szükséges anyagi javai védelme érdekében speciális Polgári Veszélyhelyzeti Információs Rendszert (a továbbiakban: PVIR) alakítottak ki, és vezettek be. A PVIR működtetésével érintett, valamennyi területi rendőri szerv kijelölt állománya felkészítését határidőre végrehajtották.
A kapott tájékoztatás alapján az elmúlt egy évben bekövetkezett természeti eredetű és ipari katasztrófahelyzetek kezelése során a rendőrség az alábbi alkalmak során működött közre:
-	Borsod-Abaúj-Zemplén megye területén kialakult árvízi veszélyhelyzet. A Kormány 183/2010. (V. 17.) rendelete Borsod-Abaúj-Zemplén megye közigazgatási területére árvízi veszélyhelyzetet hirdetett ki 2010. május 15-étol, illetve a 186/2010. (VI. 2.) Korm. rendelet Borsod-Abaúj-Zemplén megye teljes közigazgatási területére belvízi veszélyhelyzetet hirdetett ki 2010. június 2-ától. Az árvízvédelmi feladatok és intézkedések végrehajtásában résztvevő rendőri létszám összesen 24 292 fő volt.
-	Nógrád megyében a hasznosi víztározó gátszakadásának veszélye. A Kormány 187/2010. (VI. 2.) Korm. rendeletével Nógrád megye Hasznos, Pásztó településeinek közigazgatási területére árvízi veszélyhelyzetet hirdetett 2010. június 2-ától. Az árvízvédelmi feladatok ellátásában és az intézkedések végrehajtásában résztvevő létszám összesen 622 fő volt.
-	A Kormány 188/2010. (VI. 3.) Korm. rendeletével Bőny, Mezőörs, Rétlap (Győr-Moson-Sopron megye), Jászdózsa, Jánoshida, Jászalsószentgyörgy, Alattyán, Jásztelek, Jászjákóhalma és Jászberény (Jász-Nagykun-Szolnok megye) települések közigazgatási területére veszélyhelyzetet hirdetett ki, valamint rendkívüli készültséget rendelt el a Zagyva 10.11 védelmi szakaszára (beleértve a Borsóhalmi és a Jászteleki tározók területét) 2010. június 2-ától, továbbá 
-	a 189/2010. (VI. 2.) Korm. rendelet Bács-Kiskun, Békés, Csongrád, Fejér, Heves, Jász-Nagykun-Szolnok, Pest és Szabolcs-Szatmár-Bereg megyék teljes közigazgatási területére veszélyhelyzetet hirdetett ki 2010. június 4-étől:
Győr-Moson-Sopron megye területén kialakult árvízvédelmi helyzet, Jász-Nagykun-Szolnok megye területén a Zagyva folyón levonuló árhullám miatti védekezés, Bács-Kiskun megye területén kialakult árvízvédelmi helyzet, Fejér megyében kialakult árvízvédelmi helyzet (Bicske, Mányi halastó, valamint a Szent László patak kiöntése; Gánt, Záportározó kiöntése; Székesfehérvár, Mór (}aja patak kiöntése; Igar Vámpuszta, Igar Vámszőlőhegy, nagymennyiségű csapadék miatt), továbbá Budapest XXII. kerületében a Honfoglalás és Kártya utcákban bekövetkezett vízelöntés és Budapest XIII. kerületében a Margitszigeten bekövetkezett árvízvédelmi helyzet esetén az árvízvédelmi feladatok ellátásában és az intézkedések végrehajtásában résztvevő létszám összesen 3362 fő volt.
-	A Budai Vár Hunyadi utca felőli falának megcsúszása, a Fejér megyei Kulcs községben a löszfal megcsúszása és Táborállás községben a partfal megcsúszása. Az intézkedések végrehajtásában résztvevő létszám Összesen 1941 fő volt.
-	Veszprém megyében a Magyar Alumínium Zrt. Ajkai Timföldgyár IX. és X. számú zagytározójának gátszakadása miatt Kolontár és Devecser térségében bekövetkezett vörösiszap-katasztrófa. A Kormány 245/20 10. (X. 6.) Korm. rendelete Győr-Moson-Sopron, Veszprém és Vas megye közigazgatási területére veszélyhelyzetet hirdet ki 2010. október 6-ától. Az intézkedésekben résztvevők száma összesen 11 656 fő volt.

A fenti esetekben a rendőrség a jogszabályokban rá háruló feladatokon túl (élet- és vagyonmentés, területzárás, biztosítási feladatok, őrzés, lakosság kitelepítése) főként árvízi védekezési tevékenységet hajtott végre a vízügyi szervek irányításával, továbbá logisztikai, élelmezési, elszállásolási, szállítási, ellátási, beszerzési és takarítási feladatokat látott el.
Az országos rendőrfőkapitány válaszában az érintett lakossággal folytatott kommunikációra külön is kitért. Eszerint az lakossági fórumok, tájékoztatók megtartásával, illetőleg az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság és a megyei védelmi bizottságok által kibocsátott lakossági tájékoztatók, hirdetmények útján történt. Ezeket a tájékoztatókat már a katasztrófahelyzet első napjától rendszeresen a lakosság részére bocsátották. A rendőrség kommunikációs tevékenységét a kárhely-parancsnok útján végezte.
A rendőri szervek állománya a feladatok végrehajtása során EDR rádión kommunikált egymással, illetve a kapcsolattartást a szolgálati mobiltelefonok használata egészítette ki. A kommunikáció kezdetben mind a mobiltelefonokkal, mind az EDR rádiókkal nehézségekbe ütközött, a térerő gyenge, a hálózatok túlterheltek voltak. Ezért a Magyar Telekom Zrt. Az érintett átjátszót megerősítette, a Készenléti Rendőrség pedig mozgó vezetési pontját a katasztrófa sújtotta területre telepítette, amellyel a problémák megoldódtak.
A bekövetkezett katasztrófák, veszélyhelyzetek kezelése során megalakultak az illetékes megyei rendőr-főkapitányságok operatív törzsei, illetve a Borsod-Abaúj-Zemplén megyei árvízi veszélyhelyzet és a vörösiszap katasztrófa kezelése során az Országos Rendőr-főkapitányság vezetési törzse. Az egyes törzsek folyamatosan tartották a kapcsolatot az elöljáró rendőri szervvel, a társszervekkel, továbbá a védekezési munkálatokban résztvevő rendőri egységek helyszíni parancsnokaival.
A Veszprém Megyei Rendőr-főkapitányság 2010. október 4-én ideiglenes csapatszolgálati törzsét Kolontárra telepítette ki, ahol ugyanabban az épületben működött az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság törzse. A törzsek közötti kommunikáció érdekében az együttműködő törzsbe egy fő összekötő delegálására került sor. A későbbiekben a feladat súlypontja áthelyeződött Devecser városába és a Veszprém Megyei Védelmi Bizottság ettől kezdve ott ülésezett, a rendőr-főkapitányság törzse is áttelepült a Devecseri Rendőrőrs épületébe. A későbbiekben a katasztrófavédelem törzsét is Devecserbe helyezték át és ugyancsak Devecserben kezdte meg munkáját az Újjáépítési Kormányzati Koordinációs Központ. Ettől kezdődően összekötő alkalmazása helyett a Veszprém Megyei Rendőr-főkapitányság törzsének vezetője vett részt a napi rendszerességgel végrehajtott feladat meghatározáson.
Az országos rendőrfőkapitány válaszában kiemelte, hogy a vörösiszap katasztrófa kezelés esetében az együttműködés során végrehajtandó feladatok rendkívül széles körűek voltak. Tekintettel a feladatok eltérő jellegére, közös feladatellátásra a kezdeti időszakban csak az élet és vagyonmentés során került sor, amikor a helyszínre érkező rendőrök a tűzoltóság és a katasztrófavédelem munkatársaival közösen mentési feladatokat végeztek. A későbbiekben konkrétan meghatározásra került a katasztrófahelyzet felszámolásában részt vevő szervezetek által elvégzendő feladatok köre, ettől kezdve a rendőri állomány feladata az együttműködők folyamatos tevékenységének biztosítása mellett az érintett terület közrendjének és közbiztonságának fenntartása volt.
4.	Az országos katasztrófavédelmi főigazgató a következőkről tájékoztatott:
2010. október 4-én 12.30-kor Magyarország eddigi legnagyobb ipari katasztrófája következett be, amikor egy magántulajdonban lévő vállalat, a Magyar Alumínium Zrt. (MAL Zrt.) területén található iszaptároló X. kazettájának nyugati gátja átszakadt. A gátszakadás következtében közel 1 millió m3 vörösiszap és lúgos víz elegye a Tornapatakon keresztül elöntötte Kolontár, Devecser, valamint Somlóvásárhely települések mélyebben fekvő részeit. 10 személy életét vesztette, 286–an szorultak egészségügyi ellátásra, közülük 120-an kórházba kerültek, az utolsó sérült december 2-án hagyta el a kórházat.
Az elsődleges felmérések szerint az iszapár Kolontáron 2 utcában 47 lakóingatlant és 2 önkormányzati épületet, Devecseren 19 utcában 268 lakóingatlant, Somlóvásárhelyen 21 lakóingatlant öntött el. A károsultak összlétszáma elérte a 731 főt. A mezőgazdasági területeken 1.017 ha-t árasztott el az iszap. (A pontosított felmérés alapján a sérült ingatlanok száma Kolontáron 51, Devecserben 275, Som lóvásárhelyen 38.)
A kialakult helyzetben, a katasztrófavédelem és a tűzoltóság erőin kívül a rendőrség, a honvédség és mentőszolgálat állománya mentette a bajba jutott lakosságot.
A Kormány a helyzet kezelése érdekében Győr-Moson-Sopron, Veszprém és Vas megye közigazgatási területére a polgári védelemről szóló 1996. évi XXXVII. törvény alapján 2010. október 6-án 15.00 órai hatállyal veszélyhelyzetet hirdetett ki.
A katasztrófa bekövetkezése után az Ajka Hivatásos Önkormányzati Tűzoltóság 15 fővel, 5 db gépjárművel vonult a helyszínre, továbbá intézkedés történt a szabadnapos állomány berendelésére. A Riasztási és Segítségnyújtási Terv (RST) alapján riasztásra került a katasztrófavédelem és a tűzoltóság állományából Összesen 106 fő, 24 db tűzoltójármű, valamint 6 db Veszélyhelyzeti Felderítő Csoport (VFCS). A riasztást követően 8 perccel a tűzoltóság erői megérkeztek a kárhelyszínre, és 14 perc után megkezdték a veszélyeztetett személyek mentését, ami Kolontáron mintegy 60 főt, Devecserben közel 720 főt jelentett. Az érintett polgármesterek tevékenységének megsegítésére polgári védelmi kirendeltség-vezetőket vezényeltek ki 24 órás váltással. 
A mentési- és mentesítési tevékenység támogatására a Fővárosi Központi Rendeltetésű Mentőszervezet állományából a Mozgó Vezetési Pontot, valamint a Logisztikai Csoportot a helyszínre riasztották. A későbbiekben intézkedtek a területre 8 VFCS összevonására, az ő feladatuk a folyamatos mintavételezés, monitorozás és a lakosság tájékoztatása volt.
Az eseménnyel kapcsolatos tudományos eredmények, valamint javaslatok hatékony rendszerezése céljából a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság (BM OKF) főigazgatója kezdeményezte a Kormányzati Koordinációs Bizottság Tudományos Tanács (KKB TT) összehívását és a veszélyhelyzet kezelésébe történő bevonását.
A segélyszállítmányok, a hazai és külföldi felajánlások regisztrálására a BM OKF-en egy 3 fős csoport alakult, amely folyamatosan gyűjtötte és rendszerezte a felajánlásokat. A katasztrófavédelmi szervek részéről a mentési és mentesítési munkálatokban 2.500-3.000 fő vett részt (naponta átlagosan Katasztrófavédelem: 81 fő 23 db gépjármű, Krízis Intervenciós Team: 4 fő 1 db gépjármű, Polgári védelmi szervezet: 166 fő 20 db gépjármű, Tűzoltóság: 158 fő 29db gépjármű, összesen: 409 fő 73 db gépjármű)
A mentés során problémaként jelentkezett a megfelelő védőöltözet hiánya az elsődleges beavatkozás során, amely veszélyeztette a feladat végrehajtásában résztvevők testi épségét és több tűzoltó sérüléséhez vezetett. A BM OKF részéről folyamatos volt a jelenlét, a helyszínre kirendelt Vezetési Törzs biztosította a valós helyzetértékelésen alapuló késedelem nélküli döntéshozatalt.
A kárhelyi kommunikáció az EDR igénybevételével történt. A kommunikáció – jó térerő lefedettségi viszonyok mellett – csoporthívásokkal, hívónevek, hívószámok alkalmazásával történt (pl.: Kezdő 415, Kezdő 420-nak). Térerő probléma esetén a rádió készülékek közvetlen üzemmódra történő kapcsolásával, lehetőség volt kisebb (környezeti viszonyoktól függően 50-200 méteres) körzetben a készülékek hálózat nélküli egymással történő kommunikációjára. Továbbá lehetőség volt az EDR Közreműködő segítségével mobil bázisállomás telepítésére, így az esetlegesen le nem fedett helyszíneken a megfelelő térerő biztosítására is. 
Az érintett szervek együttműködése az alábbiak szerint valósult meg: valamennyi EDR használó szervezet (mentők, katasztrófavédelem, rendőrség stb.) készülékeibe korábban együttműködési csoportok kerültek beprogramozásra. A készülékeken a megfelelő csoport kiválasztásával az együttműködés késedelem nélkül, gyorsan és hatékonyan megvalósult.
A kárterületi irányítás, a tevékenység koordinációja a Devecserre áttelepült Helyszíni Operatív Törzsön, illetve a Törzs bázisán felállított Újjáépítési Kormány Koordinációs Központon (UKKK) keresztül hatékonyan működött. 
Az Operatív Törzs (OpT) működése, helyszíni feladatok:
-	A Kolontár térségében bekövetkezett ipari katasztrófa következményei felszámolásának irányítására a kormányzat késedelem nélkül, tábornoki vezetésű helyszíni OpT-t hozott létre a katasztrófavédelem állományából.
-	Az azóta Devecserre áttelepült OpT munkájában a katasztrófák elleni védekezésben érintett valamennyi szervezet részt vesz, és az eddigi tevékenységük eredményeként láthatóan normalizálódik a helyzet a katasztrófa sújtotta területen.
-	Az OpT-t vezető tábornok a központosított védekezés irányításában, a helyszínre vezényelt polgári védelmi-, tűzoltó-, rendőr- és honvédtisztek pedig az egyes beavatkozási területeken biztosítják a hatékony és eredményes védekezéshez elengedhetetlen szakértelmet.
-	A Honvédség és a rendvédelmi szervek jelen lévő állománya ugyanakkor jelentős szerepet játszott, illetve játszik a közbiztonság fenntartásában is.
-	A helyszíni feladatok kezdetben három területre voltak csoportosíthatók:
-	az élővizek vízminőségi kárelhárítása;
-	a külterületek menetesítése;
-	a lakott területek megtisztítása.
-	Azóta már végrehajtásra kerültek a helyreállítással, újjáépítéssel kapcsolatos hosszútávú intézkedések is.
Az Operatív Törzs folyamatosan vezette, irányította:
-	utak, járdák egyéb közterületek feltakarítását;
-	előkertek mentesítését;
-	hátsó kertek, udvarok kitakarítását;
-	közlekedő gépkocsik mentesítését;
-	az élővizek és ivóvízbázisok, valamint a szálló porkoncentráció folyamatos ellenőrzését.
2010. november 4-én a Helyszíni OpT átalakult Újjáépítési Kormány Koordinációs Központtá, a bontás, újjáépítés szervezése lett a fő faladatuk. 
A Kormányzati Koordinációs Bizottság Operatív Törzse (KKB OpT) 2010. október 5-én 11.00-kor a BM Nemzeti Helyzetértékelő Központban (NHEK) kezdte meg működését. Dr. Bakondi György tű. altábornagy, kormánybiztos döntése alapján, október 19-én 19.00 órától a KKB OpT teljes működését a BM NHÉK-ban befejezte. A továbbiakban a BM OKF Mogyoródi út 43. objektumában, a KKB Veszélyhelyzeti Központban részleges üzemmódban működött. A minisztériumok összekötői telefonon és elektronikus levelezéssel tartották a kapcsolatot.
A BM OKF a vörösiszap okozta veszélyhelyzet következményeinek felszámolásában érintett minisztériumoknak, társhatóságoknak rendszeresen megküldte a KKB OpT által készített napi jelentést.
A BM OKF székhelyén települt KKB OpT részleges működését 2010. november 3-án 08.00-tól megszüntette. Feladatait, valamint az újjáépítésben és a kárelhárításban való közreműködést, a lakosságvédelmi feladatok végrehajtását, illetve az azokkal kapcsolatos lakosságtájékoztatást a Devecser településen működő Operatív Törzs bázisán felállított UKKK vette át. A Központ 4 irányító törzs létrehozásával, heti váltásban látta el feladatát. November 8án az UKKK átköltözött végleges működési helyére, a Devecser, Jókai u. 4. szám alatti Fenyőfa Panzióba, ahol a működési feltételek biztosítottak.
A katasztrófavédelmi főigazgató válaszában kiemelte, hogy a szakfeladatok végrehajtása során többször előfordult, hogy a szakmai átfedések miatt a kárelhárító erők folyamatos és szigorúan összehangolt együttműködésére volt szükség, amely a legtöbb esetben zökkenőmentesen valósult meg.
A veszélyhelyzet kezelése során kiemelten nagy felelősség és teher nehezedett az ágazatokra és alárendelt szerveire, akik fontos szerepet játszottak az események kezelésében, a kárelhárítás szervezésében, tervezésében és végrehajtásában. A feladatok végrehajtásához szükséges erők, eszközök biztosítása folyamatos volt. A káresemény felszámolására tett intézkedések a kialakult helyzetben eredményesnek minősíthetők, azokat nemzetközileg is elismerték.
A Honvéd Vezérkar főnöke arról tájékoztatott, hogy a Magyar Honvédség a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény (Hvt.) 70. § (1) bekezdés h) pontja alapján teljesítette hozzájárulási kötelezettségét a katasztrófavédelmi feladatok területén. A kirendelt erők irányítása, vezetése minden esetben a Hvt., a Katv., illetve a Honvédelmi Katasztrófavédelmi Rendszer ágazati jogszabályaiban rögzített irányítási rendjének megfelelően valósult meg. A katasztrófavédelmi tevékenységek során a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) erői feladataikat 24 órás váltásban, más társszervhez történő át-alárendelés nélkül, saját kötelékeikben, a beavatkozást irányító szervek igénye és a helyi védelemvezetés szakmai irányításával hajtották végre.
Az elmúlt évben a MH három alkalommal működött közre katasztrófahelyzetek kezelésében: két alkalommal árvíz elleni védekezésekben, egy alkalommal pedig a vörösiszap katasztrófával összefüggő mentési- és helyreállítási feladatok végrehajtásában.
A védekezési feladatokban a Magyar Honvédség 30 szervezete vett részt:
a.)	2010. május 17-25 közötti árvíz elleni védekezésekbe 442 főt;
b.)	2010. június 01-11 közötti árvíz elleni védekezésekbe 3820 főt;
c.)	2010. október 05-december 23 közötti „Vörös Iszap” katasztrófával összefüggő feladatok végrehajtásában 2217 főt (amelyből egy időben maximálisan 547 fő) vontak be.
A Honvédelmi Katasztrófavédelmi Rendszer (a továbbiakban: HKR) működtetésével biztosította az MH gyors, szervezett, tervszerű reagálását, a kirendelt erők folyamatos vezetését, logisztikai biztosítását, a védekezésekben jelentkező feladatok eredményes kezelését, a résztvevők munkafeltételeinek, munkavédelmi-, egészség- és járványügyi-, pszichológiai szükségleteinek biztosítását.
Az árvíz elleni védekezése során az MH erői és eszközei a védekezést irányító állami szervek felkérése alapján 2010. május 17-25. és 2010. június 1-11. közötti árvízi védekezés során az alábbi feladatokat hajtották végre:
a)	2010. május 17-25 közötti időszakban:
-	élet és vagyonmentés;
-	homokzsáktöltés ás gát-megerősítés;
-	üzemanyag-ellátás (Antenna Hungária Zrt. Kab-hegyi Közszolgálati Műsorszóró Állomás).
b)	2010. Június 01-11 közötti időszakban:
-	élet- és vagyonmentéssel kapcsolatos feladatok (kitelepítés és személy- és anyagszállítás);
-	gát-megerősítési feladatok (homokzsáktöltés, erődítési, vasúti töltés megerősítés);
-	légi-, vízi- és földi szállítási feladatok;
-	ellátási feladatok (ellátó pontok üzeme1tetése a védekezésben résztvevő nem katona állomány részére 2X500 Fő ellátására alkalmas kapacitással);
-	készenléti feladatok (a mentési, kitelepítési feladatok végrehajtására);
-	egészségügyi feladatok végrehajtása (a védekező állomány Hepatitis A elleni immunizálása (1915 Fő),
-	Mobil Pszichológia Csoportok működtetése;
-	fertőtlenítéshez szükséges anyagok átadása más szervek részére (fertőtlenítési munkálatokhoz 7 tonna Kalcium hypoclorit);
-	pihentetéshez szükséges felszerelések biztosítása a rendvédelmi szervek állományának (7000 db PH ágybetét, 3000 HT takaró).
c)	A vörösiszap katasztrófával összefüggő feladatok végrehajtása során;
-	légi szállítási feladatok (23 fő sérült szállítás budaörsi repülőtérre ebből 8 éjszaka);
-	folyamatos (nappal ás éjszaka) légi felderítés;
-	készenlét további légi szállítási feladatok végrehajtására (6 db helikopter);
-	sérültek ellátása (Honvédkórház – Állami Egészségügyi Központ 11 Fő); 
-	radiológiai mérések és vegyi mintavételezések;
-	helyszíni készenlét kitelepítési feladatok biztosítására (3000 fő egyidejű kimenekítésére és 4000 db tábori ágy és a hozzá tartozó 8000 fektető anyag (lepedő ás takaró) került lebiztosításra);
-	részvétel a katasztrófa következményeinek felszámolásában:
-	mentesítési feladatok végrehajtása (635 fő, 31.749 gépjármű, 98 km útszakasz mentesítése);
-	vörös iszap ás a romok kézi munkával történő eltávolítása, elszállítása, épületek, udvarok, utak megtisztítása, egyéb létesítmények kármentesítése, ingóságok mentése, valamint gipszszórással a talaj ás a Marcal folyó mentesítése;
-	megsemmisült közúti híd ideiglenes pontonhíddal való pótlása, majd egy vegyes szerkezetű új híd építése;
-	polgári légi mentesítő repülőgépek fogadása, működésük biztosítása (ellátás, repülőtér szolgáltatások), valamint a mentesítő anyagok tárolása Pápán;
-	2 db üzemanyag szállító tehergépjármű biztosítása a helyszínen tevékenykedő munkagépek utántöltéséhez;
-	a fedél nélkül maradt családok számára 6 db szolgálati lakás felújítása ás további mintegy 70 db Üresen álló lakó Ingatlan
-	felajánlása más helyőrségekben;
-	15 kamionnyi anyag tárolására alkalmas raktározási kapacitás kialakítása nemzetközi segélyszállítmányok fogadására.
Az MH felső-, és közép szintű vezetése szintjén vonalas- és mobiltelefonon, telefaxon ás belső informatikai rendszereken, továbbá a BM OKF által működtetett NEOPVIR-en, valamint e-mail üzenteken keresztül tartotta a kapcsolatot a végrehajtó, valamit együttműködő szervezetekkel. Az árvíz elleni védekezések során a védekezések időszakában a legfőbb információtovábbítási eszköz a mobil telefon volt a kirendelt parancsnok a kárhelyszínen a védelemirányító vízügyi szakemberrel személyesen, a Megyei Védelmi Bizottsággal – az általa delegált összekötőin keresztül – telefonon tartott fenn kapcsolatot. A vörösiszap-katasztrófával összefüggő feladatok végrehajtásában a kárhelyi kommunikáció EDR rádióval, kiegészítő eszközként mobiltelefonok alkalmazásával valósult meg. 
A Megyei Védelmi Bizottság, majd később a kormánybiztos által kirendelt felsőszintű katasztrófavédelmi vezető (UKKK), a helyszíni katonai parancsnokon keresztül irányította a mentési munkálatokba bevont személyi állományt. A kiemelt munkálatok sajtó felé történő kommunikációja a HM Sajtóiroda koordinálásával történt.
Az EDR rádiók alkalmazása jelentősen megkönnyítette sz érintett szervek együttműködését. Az árvíz elleni védekezésekben az MH Katasztrófavédelmi Operatív Bizottság a Megyei Védelmi Bizottság Titkáraival közvetlen EDR kapcsolatban volt, amely lehetőséget nyújtott a döntés előkészítés során a közvetlen információ cserére. A Katasztrófavédelmi Operatív Csoportok, valamint a helyszíni Operatív Csoport esetében az EDR rádiók biztosítottak voltak. A vörösiszap-katasztrófával összefüggő feladatok végrehajtásában az EDR összeköttetés biztosított volt a kárelhárítást szervezők, végrehajtók, a rendvédelmi szervek, valamint a kirendelt katonai szervezet között, ami segítene mind a szervezési, mind a helyszíni irányítási feladatok operatív koordinálását.
Az árvíz elleni védekezés során az MH az országos felső szintű vezetést biztosító KKB Operatív Törzsébe egy szakértőt, a KKB Munkabizottságaként működő Országos Műszaki Irányító Törzs (OMIT) állományába egy szakértőt delegált. A helyszíni együttműködés során, a közös törzsek munkájában a Megyei Védelmi Bizottságokba delegált MH képviselő, az illetékes Hadkiegészitő Parancsnokság képviselője, valamint a helyszíni katonai parancsnok vett részt. A vörösiszap-katasztrófával összefüggő feladatok végrehajtása során az MH a KKB Operatív Törzs állományába egy szakértőt delegált. A kárhelyszínen a tervező, szervező tevékenységekben a Megyei Védekezési Munkabizottságban, illetve a Védekezést Irányító Törzsben (ÚKKK) a helyszíni katonai parancsnok vett részt. 
Az MH különleges képességeinek és alkalmazhatóságának köszönhetően szorosan együttműködött a helyszíni védekezési munkálatokat irányító szervezetekkel, a rendvédelmi és katasztrófavédelmi szervezetekkel. A helyszínen felmerülő igények a Katasztrófavédelmi Operatív Csoportokon keresztül a Katasztrófavédelmi Operatív Bizottsághoz érkeztek, amelyek továbbításra kerültek a KKB Operatív Törzs felé, ahol az országos szintű lehetőségek és képességek felmérése után született döntés az igények teljesítésére. Az MH a döntés megszületése után minden esetben teljesítette a KKB által jóváhagyott igényeket, kéréseket. A HM Védelmi Hivatal, a Védelmi Igazgatás Rendszerén folyamatosan kapcsolatot tartott az érintett Megyei Védelmi Bizottságok titkáraival, akikkel együttműködve az igények megfogalmazása után szinte azonnal megkezdődött az előkészítő munka.
Az MH katasztrófavédelmi feladatait „hozzájárulási” kötelezettsége, valamint speciális képességeinek megfelelően, minden esetben az irányító-, közreműködő szervekkel, szervezetekkel együttműködve, közösen hajtotta végre. Az MH állományának elkötelezettségét mutatja, hogy a katasztrófavédelmi feladatok végrehajtása során szándékos fegyelemsértés nem történt, az állomány tevékenysége ellen panasz, feljelentés egyetlen alkalommal sem érkezett. Az MH a kialakult katasztrófahelyzetben szervezetten, a feladatokra a lehető legrövidebb időn belül reagálva és elvárható legmagasabb szinten tett eleget törvényi kötelezettségeinek. A parancsnoki és a végrehajtó állomány kiemelt morális hozzáállással, operatívan áldozatkészen teljesítette feladatait. Az együttműködés a kárelhárításban résztvevő más társszervekkel folyamatos és jó színvonalú volt.
Az MH szükség esetén készen áll a CIMIC (MB Civil-Katonai Együttműködési és Lélektani Műveleti Központ) képességeinek (kommunikáció-tájékoztatás, lakossággal történő együttműködés segítése, a beavatkozó szervek állományának támogatása) katasztrófa-helyzetekben történő bevonására.

Érintett alapvető jogok
–	a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog (Alkotmány 2. § (1) bekezdés: „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”)
–	az állam objektív alapjogvédelmi kötelezettsége (Alkotmány 8. § (1) bekezdés: „A Magyar Köztársaság elismeri az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben tartása az állam elsőrendű kötelessége”.)
–	az élethez való jog (Alkotmány 54. § (1) bekezdés: „A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.”)
–	a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog (Alkotmány 70/D. § (1) bekezdés: „A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.”)

A vizsgálat megállapításai
I. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának feladat- és hatáskörét, valamint ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az Obtv. határozza meg. Az Obtv 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az Obtv. 16. § (2) bekezdése szerint az országgyűlési biztos az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében az (1) bekezdésben megjelölt feltételek fennállása esetén hivatalból is eljárhat.
1.	A vizsgálattal érintett büntetés-végrehajtási szervezet, az állami és hivatásos önkormányzati tűzoltóság, a polgári védelem, és a rendőrség az Obtv. 29. § (1) d) pontja szerinti rendvédelmi szerv, így tevékenységének vizsgálata az Obtv. 16. §-a alapján ombudsmani hatáskörbe tartozik. 
Utalva az OBH 2452/2008., OBH 3262/2008., OBH 3595/2008., OBH 3628/2008., OBH 5266/2008., OBH 1617/2009., AJB 6021/2009., és AJB 6630/2009. sz. ügyekben kiadott jelentéseimhez, ismételten fel szeretném hívni a figyelmet, hogy az Rtv. preambuluma célként fogalmazza meg „a Magyar Köztársaság Alkotmányának és nemzetközi jogi kötelezettségeinek, valamint a jogállamiság követelményeinek megfelelően működő Rendőrség kialakítás[át]”. Az Rtv. 2. § (1) bekezdése második mondata szerint „A Rendőrség tiszteletben tartja és védelmezi az emberi méltóságot, óvja az ember jogait.” 
2.	Az Obtv. 29. § (1) bekezdés c) pontja szerint a Magyar Honvédség eljárásának vizsgálata ombudsmani hatáskörbe tartozik.
3.	Az Obtv. hivatkozott 16. § (1) bekezdéséből azonban csak a hatóság fogalmára lehet következtetni. Ezen túlmenően – a töretlen ombudsmani gyakorlat szerint – „az Obtv. az országgyűlési biztosok jogértelmezésére bízza annak eldöntését, hogy mely szervek tekinthetők közszolgáltatónak. Az országgyűlési biztosok minden esetben közszolgáltatónak tekintik a hatóságnak nem minősülő, állami vagy önkormányzati feladatot ellátó szerveket, különösen azokat, amelyek esetében a kérelmezőnek nincs lehetősége annak megválasztására, hogy az általa igényelt szolgáltatás igénybevételére kivel szerződjön, tekintettel arra, hogy azt csak korlátozott számú vagy csak kizárólag egyetlen szervtől veheti igénybe.” E teszt alapján – egyéb szervek mellett – közszolgáltatást végző szervnek kell tekinteni azokat a hatóságnak nem minősülő szerveket, amelyek jogszabály vagy szerződés alapján állami vagy önkormányzati feladatot látnak el. Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény (Eütv.) 3. § gb) pontja értelmében az OMSZ – mint állami mentőszolgálat – egészségügyi intézménynek minősül, amely egészségügyi szolgáltatást nyújt. Az Eütv. 96. § szerint a mentés biztonságos, egységes és összehangolt működéséhez szükséges feltételrendszer biztosítása és megszervezése állami feladat, melyet az ország egész területére kiterjedően az állami mentőszolgálat, valamint – a működési engedélyben meghatározottak szerint – más, mentésre feljogosított szervezetek látják el az állami mentőszolgálat koordinálása mellett. Mindezek alapján megállapítottam, hogy az Országos Mentőszolgálat vizsgálatom szempontjából közszolgáltatást végző szervnek minősül.
II. Korábban, az AJB 2203/2010. számú ügyben az EDR rendszer alkalmazásával összefüggő, alapvető jogok helyzetére is kihatással lévő kérdésekkel kapcsolatban hivatalból rendeltem el vizsgálatot, melynek során több, alapvető joggal összefüggő visszásságra okot adó körülményre hívtam fel a figyelmet. 
Rögzítettem, hogy katasztrófahelyzetekben általában több rendészeti szerv működik együtt, ugyanakkor egyes vidéki helyszíneken a bázisállomások alacsony szintű kapacitása megnehezítheti, esetenként pedig ellehetetlenítheti a beavatkozók EDR-es kommunikációját. A készenléti szervek rádió-kommunikációjában az új rendszerre való áttérés ellenére lényeges változás nem történt, a szervek közötti helyszíni együttműködése továbbra is nehézkes, az egységes rendszerből fakadó előnyök is inkább elvi, mint gyakorlati lehetőséget jelentenek. 
Jelen vizsgálatom – a korábban folytatottnak utóvizsgálataként – igazolta, hogy az akkor feltárt hiányosságokat részben orvosolták az érintett szervek, részben pedig olyan megoldásokat dolgoztak ki, amelyek alkalmasak voltak a hiányosságok hatásainak megelőzésére, vagy jelentős csökkentésére.
Kiemelendő, hogy bár az EDR-lefedettséggel, valamint annak kapacitásával pl. a vörösiszap-katasztrófa során kezdetben az érintettek hiányosságokról számoltak be, kitűnt, hogy mobil bázisállomás telepítésével, és esetenként DMO (direkt) használati módú rádióforgalmazással annak hatását sikerült minimalizálniuk.
Ugyancsak szembetűnő volt, hogy míg korábbi vizsgálatom idején valamennyi válaszadó arról számolt be, hogy az EDR használat nem okozott lényegi változást a kárhelyi kommunikációjukban, addig jelen vizsgálatom során az érintett szervek részletesen ismertették mindazon – általam korábban is hiányolt – előnyöket, amelyeket a digitális rádiórendszer bevezetésétől vártak. Ennek megfelelően az előre definiált – beavatkozó szerveken túlmutató – híváscsoportok kialakításával.
Mindezek alapján az EDR alkalmazásával összefüggésben alapvető joggal összefüggő visszásságra utaló körülményt nem tártam fel. Megjegyezem, egyetlen válasz sem tért ki arra, hogy a mentésben, valamint a kárelhárításban az EDR bármely olyan többletszolgáltatását alkalmazták volna, amelyek – az előre definiált csoportok mellett – indokolta a rendszer átvételét. így pl. nem tudni, hogy az ún. állapotjelzéseket, illetve az azokból nyerhető többletinformációkat megfelelően hasznosították-e.
III. Az említett, AJB 2203/2010. számú jelentésemben azt is megállapítottam, hogy nincs olyan integrált bevetés-irányító informatikai rendszer, amely megfelelne a készenléti szervek együttműködési szükségleteinek. A beavatkozó szervek munkájának színvonalát nagymértékben javítaná az egymással összekapcsolt egységes, vagy kompatibilis bevetés irányítási módszerek bevezetése. Az állam így még inkább megfelelne az objektív alapjogvédelmi kötelezettségének, mert mérsékelhetné annak a veszélyét, hogy sérüljön az állampolgárok – a lakosság és a beavatkozó szervek tagjainak – élethez, testi épséghez, valamint lehető legmagasabb színvonalú testi és lelki egészséghez való joga.
A rendelkezésemre álló iratok alapján – összességében – a beavatkozó szervek együttműködését megfelelőnek, az alapvető jogok védelmére is pozitív hatást gyakorlónak tartom, de ezen összbenyomást árnyalják azok a rendelkezésemre álló – és a sajtóból is ismert – információk, amelyek a 2010. nyári árvízi védekezés során kisebb, eredményét tekintve a védekezést és mentést érdemben nem akadályozó kommunikációs és koordinációs hiányosságokra engednek következtetni. 
Kiemelendő, hogy a vörösiszap-katasztrófa következményeinek enyhítése, majd felszámolása során olyan – korábban nem alkalmazott –, az operativitás magas fokán álló, hatékony vezetési struktúrát, továbbá kommunikációs csatornákat és láncokat alakítottak ki és alkalmaztak, amelyek megfelelő és professzionális választ adtak a korábban ismeretlen kihívásra. 
Mindezek alapján megállapítottam, hogy – egységes bevetés-irányítási informatikai rendszer hiányában is – a kialakított vezetési szisztéma, és struktúra alkalmas volt az alapvető joggal összefüggő visszásságok megelőzésére.
Fel kell azonban hívnom a figyelmet arra, hogy mindez nem teszi okafogyottá a korábbi jelentésemben sürgetett megoldást. Egyetlen válasz sem említette, hogy bevetés-irányító, illetve támogató elektronikai rendszereik összekapcsolhatóak, átjárhatóak, integrálhatóak lennének. A válaszok arra sem tartalmaztak adatokat, hogy az egyes bevetés-irányító rendszerek térinformatikai megalapozottsággal rendelkeznek-e. Álláspontom szerint e körben olyan jelentős integrációs és fejlesztési potenciál tapasztalható, amely szoros kapcsolatban áll a polgárok élet- és vagyonbiztonságával. Másképp fogalmazva: az alapvető jogok védelmi szintjének növelésére alkalmas lehetőségeket hordoz.

Intézkedéseim:
Vizsgálati tapasztalataim alapján, az alapvető jogokkal összefüggő visszásságok bekövetkeztének megelőzése érdekében, az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján felkérem a Kormányt, hogy vizsgálja meg 
1)	az EDR szolgáltatásainak további kihasználásának lehetőségét;
2)	a meglévő bevetés-irányító rendszerek integrációjának, átjárhatóságának, térinformatikai irányú fejlesztésének lehetőségét.

Budapest, 2011. november 21.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.