Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az AJB-2862/2011. számú ügyben

Ügyintéző: dr. Csóré Erika
Az eljárás megindulása
A büntetés-végrehajtási intézetekben – az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (2) bekezdése alapján, hivatalból – kezdett helyszíni vizsgálataimat a Sátoraljaújhelyi Fegyház és Börtönben folytattam. A vizsgálatnak aktualitást adott az Emberi Jogok Európai Bírósága közelmúltban hozott ítélete, miszerint embertelen körülmények között, önkényesen eljárva tartottak fogva az intézetben egy nem jogerős szabadságvesztés büntetését töltő személyt. 
A helyszíni vizsgálat időpontja: 2011. június 21-e volt. 
A vizsgálat magában foglalta az intézet helyszíni bejárását, az ellátás tárgyi feltételeinek szúrópróbaszerű ellenőrzését, a fogvatartottak és a büntetés-végrehajtási dolgozók alkotmányos jogai érvényesülése helyzetének megismerését, valamint a vonatkozó dokumentumok tanulmányozását.

Érintett alkotmányos jogok
A jogállamiság elve és az abból levezethető jogbiztonság követelménye (Alk. 2. § /1/bek.).
Az élethez, emberi méltósághoz való jog (Alk. 54. § /1/ bek.). 
A lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog (Alk. 70/D. § /1/ bek.).
A tulajdonhoz való jog (Alk. 13. § /1/ bek.).
Az egészséges környezethez való jog (Alk. 18. §).

I. A helyszíni vizsgálat tapasztalatai
1. A fogvatartottak elhelyezési körülményei
Az intézetet 1905-ben adták át, mely mindvégig fogvatartottak elhelyezésére szolgált. A zárkák felújítása folyamatosan történik. 1982-ben építették ki a központi fűtést, 1989-90-ben kezdődött a rabkonyha, a mosoda és az ezekhez kapcsolódó infrastrukturális beruházások kivitelezése. 
A különleges biztonságú körletet (KBK) 1994-ben adták át. 
1997-ben a földszinti folyosón alakították ki a kultúrkörletet. 1997-ben kezdődött el a „H” blokk átalakítása, melyet 2000 decemberében adtak át. Itt alakították ki az egészségügyi blokkot a fogászattal együtt, a látogatói helyiségeket, a tantermeket, a kápolnát és a fogvatartotti könyvtárat.
Az intézet alaptevékenysége a külön kijelölés által meghatározott körben az előzetes letartóztatással, továbbá a felnőtt korú férfi elítéltek fegyház és börtön fokozatú szabadságvesztésével összefüggő büntetés-végrehajtási feladatok ellátása. Női fogvatartottat nem, megőrzésest és fogház fokozatú elítéltet szükség szerint fogad be az intézet. A vizsgálat idején 1 megőrzéses és 11 fogház fokozatú fogvatartottról gondoskodott az intézet.
Az intézet teljes befogadó képessége 263 fő, az intézetben fogvatartottak tényleges száma a vizsgálat napján 383 fő volt (ebből szállításban volt 13 fogvatartott). Az intézet telítettsége a parancsnok elmondása szerint az utóbbi másfél-két évben rendszeresen 140-160%-os. Egy időben maximum 415 fogvatartottat tudnak elhelyezni, de háromemeletes ágyakat akkor sem kell használniuk.
Az intézet több jól elkülöníthető objektumból áll. Az utcafronton helyezkedik el a parancsnoki épület, itt találhatóak az irodák és itt működnek egyes munkáltatási helyek (pl. a varrodák és részben a cipővarró-műhelyek). Egy másik épületben szintén túlnyomórészt munkahelyek működnek, elsősorban a nagyobbik cipőkészítő részleg. A fogvatartásra szolgáló körletek egy különálló négyszintes épületben találhatóak.
A körlet-épület 1. (00-ás) szintjén találhatóak a felkészítő- és szállító zárkák, illetve vegyes körletek. A 2. (100-as) szinten börtön fokozatú a körlet, a többi szinten ugyancsak vegyes körlet található. A legfelső szinten helyezkedik el a különleges biztonságú körlet, valamint itt találhatók a fegyházas zárkák.
24 zárkában (ezek egy vagy két személyesek) nincs elkülönített WC, azt csak szemérem fal takarja el. 58 zárkában (ezek kettő, négy, nyolc vagy tizenkét személyesek) a WC fallal leválasztott. Más intézetekével összehasonlítva a zárkák az átlagosnál tisztábbak és rendezettebbek. A fényviszonyok, a szellőzés és a fűtés a lehetőségekhez képest megfelelő. A zárkákban szobanövény is elhelyezhető és – kivéve a fegyelmi, az üres zárkákat és a betegszobákat – valamennyi zárkában van TV készülék. A készülékek mintegy 80 %-a az intézet, a többi az elítéltek saját tulajdonában áll.
A zárkákban csak hidegvizes kézmosó van. Minden fogvatartott rendelkezik egy lavórral, amelyben meleg víz vihető be a zárkába, akár naponta többször. A zárkákba merülőforraló is tartható, ami igény esetén a fogvatartotti boltban beszerezhető (megrendelhető). Minden körlet rendelkezik azonban külön-külön, a folyosóról megközelíthető fürdőhelyiséggel, melyek elfogadható tisztaságúak, de általános felújításra szorulnak. Fürdésre heti két alkalommal, poros, fizikailag megterhelő munkahelyen dolgozók részére naponta van lehetőség. Esetenként sportolás után is biztosított a fürdés, illetve a zárkán belüli mosdás. Az intézetben térítés nélkül igénybe vehető fodrász is.
A zárkákban a saját ruhanemű szárítása 16 óra után engedélyezett, a radiátoron vagy az ágy végében, oly módon, hogy az ne akadályozza a zárkában tartózkodók vizuális ellenőrzését.
Akadálymentesített zárka, fürdőhelyiség nincs, ezért nem is fogad mozgáskorlátozott fogvatartottat az intézet. Ha mégis, úgy ideiglenesen földszinti zárkába helyezik el az ilyen személyt és soron kívül más, elhelyezésére alkalmas intézetbe szállítják.
Külön kell szólni a különleges biztonságú körlet zárkáiról. Az országban elsőként ebben az intézetben hozták létre a különleges biztonságú körletet, mely a körletépületben van, de – mint ahogy már szó volt róla – a többi körlettől teljesen elkülönített. A körleten tíz egyszemélyes zárka van. Ebből az egyik szélső zárka használaton kívüli, mert annak ablaka egy légaknára néz, így a minimális természetes fény sem biztosított benne, egy másik szélső zárkát pedig tárolónak használnak. A többi zárka egyformán került kialakításra, a jogszabályi előírásoknak és országos parancsnoki intézkedésben meghatározottak szerint. Ebből következően minden elem rögzített és törés biztos a zárkákban. Zuhanyzó és kézmosó csap is a zárkában van. A zárkák ablakán kilátás gátló van, így gyakorlatilag a természetes fény alig szűrődik be. Természetes szellőzése szintén nincs a zárkáknak. A WC-k itt is csak szemérem fallal takartak, de higiéniai szempontok miatt fedő és ülőke van rajtuk. 
A különleges biztonsági körletre vonatkozóan egyedi panasz is érkezett hivatalomhoz, mellyel kapcsolatos megállapításaimat és intézkedéseimet részletesen, külön jelentésben1 foglaltam össze. 
A „dühöngő” kialakítása nem szabályszerű, a követelményeknek nem felel meg, azt nem is használják. 
Az intézet biztonságtechnikai eszközeinek és berendezéseinek működése csak folyamatos karbantartással tartható szinten. A biztonságtechnikai berendezések ugyan működőképesek, de egy részük elavult. Halaszthatatlanná vált a korszerűtlen őrtornyok átépítése, a biztonsági rendszer újra-vezetékelése, ezzel összefüggésben a technikai rendszer felújítása, cseréje is. 
2. A fogvatartottak jogainak és kötelezettségeinek érvényesülése
A látogató fogadás (beszélő) lehetőségének száma rezsimbe sorolás szerint változik. Annak időtartama általános fegyház fokozatban havi egy alkalommal egy óra, enyhébb fegyház fokozatban havi egy alkalommal másfél óra, általános börtön fokozatban havi egy alkalommal másfél óra, börtön enyhébb fokozatban és átmeneti csoportban ugyancsak havi egy alkalommal másfél óra. Az EVSZ-esek és az előzetes letartóztatottak havi egy alkalommal másfél óra időtartamban fogadhatnak látogatót. Az EVSZ-es csoport tagjai ezen kívül havonta egy alkalommal – parancsnoki engedéllyel – intézeten kívül is fogadhatnak látogatót, 4 óra időtartamban, de Sátoraljaújhely közigazgatási határa nem hagyható el.
Az asztali beszélő lebonyolítása egy nagyobb helyiségben történik, ahol a közvetlenül egymás mellé helyezett asztalok két oldalát középen kb. 10 cm-es magasságú plexiüveg választja el. A látogatás közbeni testi kontaktusra így csak a látogatás kezdetén és végén van lehetőség. 
A látogatás során csomag vagy élelmiszer átadására, élelmiszer elfogyasztására nincs lehetőség. A látogatók a látogató-helyiség és a látogatói bejárat közötti térben elhelyezett boltban (büfében) vásárolhatnak élelmiszert a fogvatartottak számára legfeljebb 7.000,-10.000 Ft értékben (itt hűtő is található, ezért viszonylag gyorsan romló áruk, pl. sütemények is vásárolhatóak), amit el kell helyezni egy, két oldalról zárható szekrényben. A szekrény lezárását követően a látogató átadhatja a kulcsot a fogvatartottnak, aki a látogatás végeztével ki tudja nyitni a szekrény másik oldalát, és magával viheti az élelmiszert a körletre.
Négy biztonsági látogató-fülke is rendelkezésre áll látogató fogadására. Ezeket a fülkéket – csak az intézet biztonságának védelme érdekében, külön parancsnoki utasítás alapján – olyan IV. biztonsági csoportba sorolt fogvatartottaknál alkalmazzák, akik már zavarták a látogató fogadás rendjét, veszélyeztették az intézet biztonságát vagy több alkalommal a hozzátartozón keresztül megpróbáltak tiltott tárgyat bejuttatni az intézetbe, valamint ha a rendelkezési jogkör gyakorlója (ügyész, bíró) így rendelkezik.
A fogvatartottak jutalomból soron kívüli beszélőre, illetve a már engedélyezett látogatási idő meghosszabbítására is kaphatnak engedélyt. Ebben az intézetben is bevezették a húsvéti és karácsonyi rendkívüli látogató fogadás lehetőségét. A házirend szerint alkalmanként két felnőtt és legfeljebb két 18 éven aluli személy fogadható. 
Külön két, elkülönített ügyvédi látogató-helyiség biztosítja a védővel való kapcsolattartást, melynek rendszeressége és időtartama nem korlátozott. Az ügyvédi beszélő pelxiüveges, de az üveg feltolható.
A szabadlevegőn tartózkodásra főszabályként a nagyobbik sétaudvaron kerül sor. Elkülönített területen, a kisebbik udvaron, külön rend szerint biztosított az ún. egyedi bánásmódba sorolt (pl. magánelzárását töltő, a nem dolgozó, a beteg) fogvatartott szabad levegőn tartózkodásának lebonyolítása. (Csak utalni szeretnék a már hivatkozott AJB-2606/2010. számú jelentésemben leírt harmadik „sétaudvarra”, mely az épület tetején található, a különleges biztonsági körleten elhelyezettek számára.)
A szabad levegőn tartózkodás dolgozó elítéltek esetében, amennyiben igénylik hétköznap a napirend legelején, a reggel négy órai ébresztőt és rövid tisztálkodást követően, a munkavégzés megkezdése előtt, egy csoportban történik. Az egyéb fogvatartottak napirendje ettől eltérő, így számukra munkanapokon 7 óra 30 perc és 13 óra 00 perc között, hétvégén pedig reggel, illetve kora délelőtt történik mindez.
Telefonálásra – hasonlóan a látogató fogadás rendjéhez – a rezsimbe sorolás szerint van lehetőség, az intézetben működő BV-fon igénybevételével. Telefonálásra – végrehajtási fokozatra tekintet nélkül – heti négy alkalommal van lehetőség, alkalmanként 8 perc időtartamban.
Az intézet több mint 800 adagos, önálló konyhával rendelkezik, amit az állomány egy hivatásos tagja vezet. A konyhai kisegítő munkát fogvatartottak végzik, egy időben 7-8 fő. Az ételt is fogvatartottak osztják ki a zárkákba. Speciális étrendet biztosítanak annak, akinek az orvos előírja, továbbá aki kérelmezi és azt az intézetparancsnoka engedélyezi (pl. vallási okból), illetve az étrend összeállítására, és a speciális étel elkészítésére lehetőség van. A konyha egyébként őri és fogvatartotti, vagyis bv. alkalmazottak is étkezhetnek a konyháról, sőt külső megrendeléseket is teljesíteni tudnak kb. naponta 200 ebéd erejéig. A fogvatartottak és a dolgozók ugyanazt az ételt kapják. A fogvatartottak étkezése zárkában történik, de a zárkatársak együtt, asztal mellett tudják elfogyasztani az ételt. Az ételmaradékot az ételt kiosztók összegyűjtik és visszaszállítják a konyhára. Az edények mosogatása központilag, a konyhán történik. Az ebéd és – szerda, valamint szombat kivételével – a vacsora meleg, a reggeli mindig hideg étel. Az ételek mennyiségével és minőségével a fogvatartottak általában elégedettek.
Kiétkezés havi két alkalommal történik. Az intézetben három bolt üzemel: a fogvatartotti, az állományi és a látogatók rendelkezésére álló üzlet. A boltokat külső cég üzemelteti. Ennek ellátására évente ír ki pályázatot az intézet, ám mintegy tíz éve ugyanaz a cég látja el ezt a feladatot.
A fogvatartott letéti számlájára hozzátartozóitól pénzt főszabályként postai csekken kaphat. Ha a pénz feladása un. sárga színű csekken történik, úgy a feladástól számítva 2 nap elteltével igénybe is vehető. Ha un. rózsaszínű a csekk, akkor hosszabb (kb. egy hét) az átfutási ideje a pénz letéti számlán való jóváírásának. Pénzt a hozzátartozó az intézet pénztárába is befizethet, ami a jóváírás idejét órákra csökkenti. Az intézet kb. 3 hónapja új letéti programot vezetett be, amely lehetővé teszi, hogy a pénztárba befizetett pénz akár egy órán belül a fogvatartott rendelkezésére álljon. Az egyik fogvatartott problémaként vetette fel, hogy a hozzátartozótól postán érkező pénzt nem használhatják fel teljes egészében, abból tartalékolni kell a szabadulás idejére. Ezt azért sérelmezik, mert az amúgy is csekély pénzösszeget hozzátartozóik szükségleteik pótlására, kiegészítésére szánják, nem arra, hogy annak egy részét beláthatatlan ideig félretegyék. Erre a pénzre fogvatartásuk ideje alatt volna szükségük.
Az intézet házirendje szerint a postai feladóvevény hátoldalán fel kell tüntetni az összeg rendeltetését (pl. személyes felhasználásra, vásárlásra, telefonálásra, pénzbüntetés kifizetésére) és a fogvatartott pontos személyi adatait.
Az egészségügyi ellátást szakképzett orvosok és ápolók végzik, összesen 11 fővel. A fogorvosi ellátás is biztosított, minden nap van fogorvosi rendelés is. A fogorvosi rendelő felszereltsége korszerű, 2000-ben adták át. Az ápolók váltásban dolgoznak, éjszaka is tartanak ügyeletet. Egy klinikai szakpszichológus foglalkozik az elítéltekkel, és az állomány problémáival is, így leterheltsége nagy.
A fogvatartottak munkáltatása túlnyomó részben (kb. 220-240 elítélt) az Ábránd-Ágynemű Kft-ben történik, ágynemű-készítést (szabás-varrás), rendőrségi gyakorló- és motorosruha, valamint cipővarrást végeznek. Emellett mintegy 60 fogvatartott költségvetési munkáltatásban dolgozik (konyhán, házi műhelyben, mosodában, központi raktárban, fodrászként, élelmiszerraktárban, takarítóként, könyvtárosként és sportfelelősként). A vizsgálat napján – egészségi okok miatt – összesen 79 nem dolgozó fogvatartott volt az intézetben. A nem dolgozók részére tréningeket, valamint szakmai képzéseket (parkgondozó, festő, kerámiaformázó, gyorséttermi felszolgáló, kárpitos) szerveznek. Az intézet vezetése fontosnak tartja ugyanis a fogvatartottakkal való minél szélesebb körű foglalkozást.
Az intézet börtönlelkésze jó színvonalon látja el feladatát. A fogvatartottak részére történő lelki segítségnyújtás, gondozás folyamatos. Az intézetben katolikus, református, és Jehova tanúi felekezetű hívők lelki életének gondozása és egyházi rendezvényeik szervezése folyik. Nagyobb egyházi ünnepek alkalmával külső egyházi csoportokat is meghívnak. A Sárospataki Református Teológiai Akadémia tagjai rendszeresen segítenek a vallási foglalkozások megtartásában. A börtönlelkész – akár a szakpszichológussal közösen – a személyi állomány és a társ fegyveres szervek részére is teljesít vallási szolgáltatásokat, tréningeket.
Az intézetben lehetőség van általános iskolai és középiskolai oktatásban való részvételre. Az alagsorban lévő tanterem vakolata – mivel a helyiség járdaszint alatti – a vizsgálat idején be volt ázva, omladozott, a helyiségben állt a víz.
A szabadidő hasznos eltöltésére az intézetben kerámia-műhely, illetve zene- és rajz-szakkör működik, átlagosan 20-20 fő részvételével. A kerámia-műhely alkotóinak munkáiból rendszeresen rendeznek vásárokat, és az intézet mellett működő Magyar Büntetés-végrehajtás Múzeuma kiállítóhelyén is rendszeresen láthatóak az ilyen alkotások. A fogvatartotti könyvtár mintegy 12 ezer kötetes, de csak 20-30 elítélt tart rá rendszeresen igényt. A zárkán belüli és kívüli társasjáték kedveltebb az olvasásnál. 
Sportolásra is van lehetőség, amit csak az elítélt kifogásolható magatartása és orvosi tiltás befolyásolhat negatívan. A nagyobbik sétaudvaron két kosárlabda-palánk és lábtenisz-pálya található. Szervezett sportolásra a kisebbik udvar használható, itt – a hidegebb téli időszakot kivéve – rendszeresen szerveznek sportversenyeket, melyeken alkalmanként meghatározott számú zárkából, meghatározott számú fogvatartott vehet részt. A konditerem szintenként és a munkáltatásnak megfelelően, előre kialakított rend szerint használható. 
A vizsgálat idején egy ukrán állampolgárságú fogvatartott arra panaszkodott, hogy nem tud sportolni, mert arra nem kap rendszeresen engedélyt. Az intézet parancsnoka haladéktalanul elrendelte e panasz kivizsgálását. Megállapította, hogy a fogvatartott több alkalommal, hetente kétszer is részt vett kondicionáló foglalkozáson. Hétköznapokon a nevelési csoportot vezető nevelő délutános munkarendje során 15.00 órától viszi a nevelési csoportjába tartozó fogvatartottakat külső sportfoglalkozásra, amely általában heti egy alkalmat jelent. Hétvégén az alagsori zárkákban elhelyezett fogvatartottak mindkét hétvégi napon részt vehetnek külső sportfoglalkozáson. E foglalkozásokon való részvételről azonban az intézet név szerinti listát nem vezet, így azt nem lehetett megállapítani, hogy a szóban forgó panaszos hány alkalommal vett részt külső sportfoglalkozáson. A parancsnok azonban utasította a büntetés-végrehajtási osztály vezetőjét, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet a külső sportfoglalkozások végrehajtására és dokumentálják, ha a fogvatartott kérése ellenére a foglalkozás elmarad.
Az elítéltek fegyelmi helyzetéről a parancsnok pozitívan nyilatkozott. Évente kb. 700 fegyelmi lapot állítanak ki, melyből általában 230-250 záródik fenyítéssel. Általában megértik egymást az egy zárkákban elhelyezettek. Tudják, hogy saját érdekük az általános rend és fegyelem tanúsítása, melynek fenntartása érdekében a legcsekélyebb esetben is fegyelmi lapot állítanak ki. A legjellemzőbb jogsértés az egymás sérelmére elkövetett lopás. Ilyen esetben ismeretlen elkövetővel szemben az intézet büntető feljelentést tesz, és a zárka tagjaival szemben (mint lehetséges elkövetők) eljárást kezdeményeznek. Az intézet hivatalból 2010-ben 31 alkalommal tett büntető feljelentést (2009-ben 34 esetben), ami enyhe csökkenést mutat. A 31 feljelentés megoszlása: 14 lopás, 3 testi sértés, 2 hamis vád, 3 szemérem elleni erőszak, 3 kényszerítés, 2 zsarolás, 1 garázdaság, 1 rablás, 1 fogolyszökés, 1 hivatalos személy elleni erőszak gyanúja.
Öngyilkosság vagy annak kísérlete nem elterjedt a fogvatartottak körében. Három-négyévente fordul elő komolyabb ilyen rendkívüli esemény. Utolsó alkalommal 2008-ban lett öngyilkos egy fogvatartott, aki az asztalos műhelyben a szalagfűrész alá nyomta a fejét. Indok nélküli önvagdosásra (falcolás) és tárgy lenyelésére ugyan vannak példák, de ezek csak figyelemfelhívásra irányulnak, a biztonságot nem veszélyeztetik, illetve e magatartásformákat az elítéltek is kerülik, mivel tudják, hogy más intézetbe kerülhetnek, amit a „legnagyobb büntetésnek” tartanak.
A tiltott tárgyak bejutásának kiszűrésére az intézet beléptető rendszerét alkalmasnak tartja a parancsnok. Sem 2010-ben, sem az idei évben nem került előtalálásra pl. mobiltelefon. Gyógyszer (Rivotril) bejuttatása hat-héthavonta előfordul olyan elítélt esetében, akinek nem ír fel rendszeres szedésre nyugtatót az orvos. Ez is fegyelmi eljárást von maga után.
3. A személyi állomány munkakörülményei
Az intézet személyi állományának – állománytábla szerinti – rendszeresített létszáma, 216 fő, ebből 38 tiszt, 157 tiszthelyettesi és 20 közalkalmazotti státusz. Az állomány tényleges létszáma kiegészül még 4 fő részmunkaidős személlyel, melynek bekerülési költségeit az intézetnek kell kigazdálkodnia. Az állomány 2006-2007-ben 80%-ban kicserélődött, megfiatalodott. Az átlagéletkor 34,7 év. A státuszok feltöltöttsége 97-98%-os, amivel a parancsnok elégedett. Ma már a fluktuáció nem jellemző az állományra, a parancsnok szerint a „vidékiség” meghatározó e szempontból. Vidéken ugyanis van becsülete a bv. rendszeren belüli munkalehetőségnek. A régió munkaerő-piaci helyzete miatt kialakult az a tendencia, hogy egyre több felsőfokú végzettségű kérelmezi tiszthelyettesi beosztásba történő felvételét. Ez annak ellenére elmondható, hogy a tiszthelyettesi állomány bére alacsony, a túlórákkal, a különböző rendszeres és nem rendszeres pótlékokkal (délutáni, éjszakai, stb.) együtt sem számottevő. Ez az oka annak is, hogy – parancsnoki engedély birtokában – többen vállalnak szabadidejükben másodállást, végeznek egyéb mellékfoglalkozást.
Az intézet parancsnoka 9 éve dolgozik az intézetben. 2008. június 1-jétől lát el parancsnoki feladatokat. Előtte nevelő, biztonsági osztályvezető, majd parancsnok helyettes volt, tapasztalt tehát az elítéltek őrzésének, felügyeletének, ellenőrzésének hatékony megszervezésében. A munkáját egy parancsnok-helyettes segíti.
A büntetés-végrehajtási osztály létszáma 60 fő. Az osztályvezető irányítása mellett a szolgálati feladatokat 2 osztályvezető helyettes, 2 vezető nevelő, l főelőadó, 7 nevelő, 3 segédelőadó, 5 körlet-főfelügyelő és 39 körletfelügyelő hajtja végre. A körletfelügyelői állományból 15 fő teljesít szolgálatot a Különleges Biztonságú Körletrészen. A büntetés-végrehajtási osztály állományából nappal szintenként 1 körlet-főfelügyelő, 1 körlet-felügyelő, 1 anyagi felügyelő, 1 mozgató (8 órában) és 1 technikai rendszerkezelő dolgozik. Éjszaka szintenként 1 főfelügyelő lát el szolgálatot.
A biztonsági osztály (biztonsági tisztek, biztonsági főfelügyelők, felügyelők, kutyavezetők, biztonsági segédelőadók, fegyvermester) létszáma 49, ami nehezíti a szolgálat megszervezését, illetve túlórázáshoz vezet. 
Az egészségügyi szakterület dolgozóinak létszáma 11 fő. Az osztályvezetői státusz 2011. január 1-jétől – mintegy két év eltelte után – ismét betöltött. A státuszok megoszlása: 1 osztályvezető, 1 foglalkozás-egészségügyi szakorvos, 1 fogszakorvos, 1 egészségügyi főelőadó, 6 szakápoló, 1 fogászati szakasszisztens. A fogvatartottak mellett a személyi állomány alapellátása is intézeten belül történik.
Gyógyszerrendelés az állandó gyógyszerszedők tekintetében havonta történik. A napi orvosi, fogorvosi rendelés után az akut betegek gyógyszereit naponta beszerzik és behozzák az intézetbe, ezután kerül kiosztásra naponta kétszer. 
Külön pszichológiai osztály nincs az intézetben. Az 1 szakpszichológus közvetlen parancsnoki alárendeltségben dolgozik. 
Az állomány öltözői, fürdői vegyes képet mutattak. A vizsgálat idején a parancsnoki épületben lévő földszinti öltözők, mellék- és pihenőhelyiségek bővítése, felújítása zajlott. 
Az állomány szívesen igénybe veszi a konyha szolgáltatásait. Az ebédet kulturált körülmények között, megfelelően felszerelt étkezőben fogyaszthatják el. Az állománynak külön büfé is rendelkezésére áll. 
A dolgozók rekreációját külön részükre kialakított kondicionálóterem szolgálja. Ezen kívül a városi uszodával kötött együttműködési megállapodás alapján úszásra is van lehetőség.
Az intézet gépkocsiparkja alkalmas az előállítással kapcsolatos feladatok biztonságos végrehajtására. Folyamatos gondot jelent azonban az IVECO páncélautó megfelelő műszaki állapotban tartása. Jelenlegi műszaki állapota miatt kivonták a forgalomból. Az intézet 2009-ben kapott 2db VW T5 típusú rabszállító gépjárművet és 2 db Opel Astra H típusú személygépkocsit. E gépjárművekkel jelentősen javult a fogvatartotti előállítások és szállítások, valamint a személyi állomány szállításának üzembiztonsága, utazási komfortja. Ki kell emelni azonban, hogy 2010-ben az intézet két dolgozója járműkötelékben való vonulás során súlyos balesetet szenvedett, ami nemcsak vagyoni kárral, de személyi sérüléssel is járt. Ezzel kapcsolatban felmerül az a dilemma, hogy nincs jogszabályi előírás arra vonatkozóan, hogyan kell közlekedni a szolgálati gépkocsikkal konvojban (járműkötelékben). Ennek pótlását halaszthatatlannak ítélem.
Az intézet biztonsági helyzetét szolgálja három szolgálati kutya, melyeket elsősorban nagy létszámú fogvatartotti mozgatáskor, intézeten kívüli munkáltatás és látogatófogadás biztosításához alkalmaznak. 
Az állomány erkölcsi, fegyelmi helyzetét a parancsnok kielégítőnek tartja. A korábbi évekhez képest 2010-ben csökkent az elrendelt fegyelmi eljárások, és az eljárás alá vont személyek száma. Ezzel szemben nőttek a fenyítéssel záródó ügyek.
Az intézet korábban kialakított külső kapcsolatrendszere jól működik mind az önkormányzatok, igazságügyi szervek, rendvédelmi szervek, oktatási intézmények, alapítványok, mind a civil szervezetek tekintetében. Az intézetben a BVDOSZ érdekképviseleti szerv teljesít feladatokat. Az intézet vezetésének a szakszervezettel való együttműködése folyamatos és jó színvonalú. Évente több alkalommal kerül sor, közös rendezvény szervezésére, lebonyolítására. Az érdekképviseleti szerv különálló és független fórummal és híradófallal rendelkezik.
Az intézet folyamatosan figyeli pályázati lehetőségeit. Elbírálás alatt van az intézet épületenergetikai fejlesztésére benyújtott pályázatuk, a már elnyert „Társadalmi kohéziót erősítő bűnmegelőzési és reintegrációs programok módszertani megalapozása” című kiemelt projekt végrehajtása pedig folyamatos. Új pályázati lehetőségeket is keresnek a fogvatartottak és a személyi állomány oktatásának, képzésének, valamint a börtönmúzeum bővítésének, az intézet működésének segítése témakörben. 

II. A vizsgálat megállapításai
1.A folyamatosan növekvő fogvatartotti létszám és a gazdasági nehézségek ellenére, a Sátoraljaújhelyi Fegyház és Börtönben a vezetők fegyelmezett, következetes munkával igyekeznek biztosítani a fogvatartottak megfelelő elhelyezését, ellátását, munkáltatását, jogaik gyakorlását. A fogvatartottakkal történő foglalkozások szervezésével arra törekednek, hogy csökkentsék a zsúfoltságból adódó frusztrációt, a felhalmozódott feszültségek levezetését, segítsék a szabad életre való felkészítést.
A zárkák nagysága (légköbmétere) ugyan változó, mégis alkalmasak a tisztességes, kulturált elhelyezésre. A kisebb, egy vagy két személyes zárkákban azonban a mellékhelyiség nincs fallal leválasztva, ami közvetlenül veszélyezteti a fogvatartottak egészséges környezethez, valamint emberi méltósághoz való jogát. Ugyan a fogvatartottak a zárkákban étkeznek, mégsem sérülnek emberi jogaik, mivel az ételt a zárkákban rendszeresített asztal mellett ülve, közösen, méltósággal tudják elfogyasztani. Pozitívnak tartom, hogy a fogvatartottak és a dolgozók ugyanazt az ételt kapják. Ezzel elkerülhető, hogy a fogvatartottak esetleg megalapozva kifogásolhassák az ételek kalóriájának és minőségének előírás szerinti biztosítását. Az ételmaradékok összegyűjtése, konyhára való visszaszállítása, az edények központi mosogatása biztosítja a fogvatartottak lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogának érvényesülését. Hangulatjavító körülménynek értékeltem, hogy kérelmezhető szobanövény zárkában való elhelyezése. A zárkák TV készülékkel való ellátása pedig kevesebb fegyelmi eseményhez vezethet. A fogvatartottak saját ruháinak zárkán belüli száríthatóságát – mint ahogy azt már több jelentésemben is rögzítettem – alkalmasnak tartom emberi méltóságuk, valamint a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joguk közvetlen veszélyeztetésére.
A körletek folyosóin lévő fürdők tisztasága nem kifogásolható, de azok vizes, dohos, baleset veszélyes állapota közvetlenül veszélyezteti a fogvatartottak egészséges környezethez és lehető legmagasabb szintű testi, lelki egészséghez való jogát. Tatarozásukat sürgetőnek tartom. Megnyugtató azonban, hogy ezt az intézet parancsnoka saját hatáskörében észlelte és pályázatot nyújtottak be a Belügyminisztériumba a szükséges munkálatokra fordítandó 3,2 millió forint elnyerésére. 
Az intézet általában nem fogad mozgáskorlátozott fogvatartottat, ugyanakkor annak előfordulása nem zárható ki. Ezért az akadálymentes zárka és fürdőhelyiség hiánya felveti az arra rászoruló fogvatartott – még ha ideiglenesen is tartózkodik az intézetben – emberi méltósághoz fűződő jogának és az esélyegyenlőség elve érvényesülésének közvetlen veszélyét. A „dühöngő” használatának szükségessége sem zárható ki, ezért – ugyanezen alkotmányos jogok sérelmének veszélye miatt – annak megfelelő kialakítását is szükségesnek tartom.
A családi kötelékek fenntartását, erősítését szolgálja, hogy a gyermekével is találkozhat az elítélt, melyet asztal mellett, erre rendszeresített családi látogatófogadó helyiségben biztosít az intézet, mindazonáltal annak ténye, hogy asztalok két oldalát középen plexiüveg választja el, alkalmas az elítélt és hozzátartozója emberi méltósága, valamint a házasság és a család védelméhez való joga érvényesülésének megakadályozására. Jó gyakorlat viszont, hogy a látogatás alkalmával a hozzátartozó által vásárolt élelmiszert az elítélt a zárkába viheti, és ott fogyaszthatja el.
Az ügyvédi beszélő helyiségek alkalmasak arra, hogy a védő ellenőrzés nélkül beszélhessen ügyfelével, a beszélő két oldalát elválasztó ablak feltolásával pedig szükség esetén biztosított az ügyvéd-ügyfél közötti közvetlen kapcsolat lehetősége.
Az alagsorban lévő tanterem a vizesedés, nedvesség miatt emberi tartózkodásra nem alkalmas, annak állapota közvetlenül veszélyezteti az ott tartózkodó fogvatartottak és oktatóik lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogát.
Az elítéltek foglalkoztatását – figyelemmel arra, hogy mintegy 300 elítélt dolgozik, többen pedig oktatásban és szakkörökben is részt vesznek, vagyis az intézet a fogvatartottak kb. 80 %-át be tudja vonni valamely foglalkoztatási formába – kifejezetten jónak ítélem. A dolgozó elítéltek hétköznapokon való szabad levegőn tartózkodásának kora hajnali időpontja a téli hónapokban azonban – még ha annak igénybevétele nem is kötelező – közvetlenül veszélyezteti a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogát. Ezt arra alapozom, hogy a szabad levegőn tartózkodás igénybevételének célja nem lehet önmagában a levegőzés. Célja kell, hogy legyen a napfényhez jutás is. 
Az egészségügyi ellátás, a rendelők felszereltsége megfelelő. A sport, a tanulás, a vallásgyakorlás és az egyéb szabadidős tevékenység hasznos eltöltésének feltételei is biztosítottak.
A szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól szóló 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet (IM rendelet) nem szabályozza, hogy hogyan kell eljárnia az intézetnek, ha a fogvatartottnak érkező pénzküldeményt célzottan, a felhasználás jogcímét megjelölve adja fel a feladó, vagyis hogy köti-e az intézetet a pénzösszeg rendeltetésének közlése. Tekintettel arra, hogy az intézet házirendje szerint a feladóvevény hátoldalán az összeg rendeltetésére vonatkozó feladói feljegyzés befolyásolja a pénz felhasználhatóságát, a házirend szóban forgó pontja nem felel meg a vonatkozó előírásoknak, sérti a jogállamiság elvét és az abból fakadó jogbiztonság követelményét, de felveti a fogvatartott tulajdonhoz való joga sérelmének közvetlen veszélyeztetettségét is.
Az IM rendelet 161. §-a azt tartalmazza, hogy „Az elítélt munkadíjából és a letétjéből levonásnak, illetve végrehajtásnak csak az adó- és illeték jogszabályok, valamint a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Vht.) rendelkezései szerint van helye. Az elítélt munkadíjából az intézet levonja: a tartásra fordított költséghez való hozzájárulás napi összegét, a szükségleti cikkek vásárlására fordítható összeget, a szabadulás idejére kötelezően tartalékolandó összeget.” Az idézett jogszabályhely tehát postán érkezett pénzből való kötelező tartalék levonását nem, csak munkadíjból tesz lehetővé. Az ezzel ellentétes gyakorlat ugyancsak sérti a jogállamiság elvét és az abból fakadó jogbiztonság követelményét, de felveti a fogvatartott tulajdonhoz való joga sérelmének közvetlen veszélyeztetettségét is. Az AJB-2277/2011. számú jelentésemben már javasoltam a büntetés-végrehajtás országos parancsnokának, hogy országos szinten vizsgáltassa meg a fogvatartottak részére postán érkező pénzküldemények letéti számlára történő jóváírásának gyakorlatát. Az országos parancsnok javaslatomnak eleget téve arról tájékoztatott, hogy jelenleg nem egységesen kezelik a bv. intézetek a letéti pénzt. Van olyan könyvelési program, amely nem teszi lehetővé a postán érkezett pénzek megfelelő elkülönítését, abból a havi zárást követően a program automatikusan levonást hajt végre, azt befolyásolni nem lehet. Csak néhány bv. szerv rendelkezik olyan programmal, amely a postán érkezett pénzt meg tudja különböztetni a fogvatartott munkabérétől és így levonást nem hajt végre. Jelenleg zajlik azonban a büntetés-végrehajtási szervezet informatikai fejlesztését szolgáló EKOP 1.1.6. projekt, melynek szoftverfejlesztési részében, új, egységes program alkalmazásával – rövidtávon – a hiba informatikai úton kiküszöbölhető lesz. 
Az intézet biztonságtechnikai berendezései folyamatos karbantartásra szorulnak, részben elavultak, ami közvetlenül veszélyeztetheti nemcsak a személyi állomány, de a fogvatartottak biztonságát is, azon keresztül pedig az élethez, testi épséghez fűződő jogukat. Ez halaszthatatlanná teszi a korszerűtlen őrtornyok átépítését, a biztonsági rendszer újra-vezetékelését, a technikai rendszer felújítását, cseréjét. 
2. Pozitívum, hogy az intézet parancsnoka több évtizede és több szolgálati beosztásban dolgozik a büntetés-végrehajtásban, így lehetősége van az intézet sajátosságaihoz igazodó, leghatékonyabb vezetési módszer megválasztására.
Az elítéltek számához képest a nevelők száma – még a zsúfoltság mellett is – megfelelő, de az ő munkájukat segítő szociális előadói (ügyintézői) státusszal az intézet nem rendelkezik. Tekintettel a jelentős kockázatvállalásra, alacsonynak minősíthető a körletfelügyelők létszáma is. A fogvatartottak és az állomány mentális épségének megőrzése szempontjából szükséges lenne legalább további egy teljes állású pszichológust is foglalkoztatni. A biztonsági osztály alacsony létszáma ugyancsak nehezítheti a szolgálat megszervezését, illetve túlórázáshoz vezet. Az alultervezett létszám komoly probléma veszélyét hordja magában, ami nemcsak a fogvatartottak jogainak érvényesülését, a velük való bánásmódot érinti, de közvetlenül veszélyezteti az állomány emberi méltósághoz való jogát is, mivel szolgálati feladataik ellátása során fokozott mentális terhelésnek vannak kitéve. 
A parancsnoki épületben lévő földszinti személyi öltözők, mellék- és pihenőhelyiségek folyamatban lévő bővítése, felújítása miatt mellőztem az ezzel kapcsolatos alkotmányos joggal összefüggő visszásság megállapítását.
2009-ben az egyéni és a tömegközlekedés alapjogi problémáival foglalkozó projekt keretében több vizsgálatot folytattam, mert úgy véltem, hogy ma Magyarországon és a világon a gazdaság, a jog és a kultúra számára egyre fontosabbak a globális társadalom mobilitási jelenségei. Ezek során megállapítottam, hogy „ (…) A közlekedési szabályok feladata a biztonságos és zavartalan közlekedés feltételeinek megteremtése. A közlekedés biztonságát, a kockázatok csökkentését szolgáló rendelkezések, jelzések betartása jórészt a közlekedésben részt vevők figyelmét igényli (pl. biztonsági öv használata, sebességkorlátozások, veszélyt jelző közlekedési táblák)…” Ugyanakkor „(…) Az államnak az élethez való jog biztosítását tevékenyen elő kell mozdítania. … A gépjárművezetés fokozott veszéllyel járó tevékenység, ahol egy kis hiba aránytalanul súlyos következményekkel járhat. … A jogszabályi háttér, … a fokozott rendőri jelenlét sem helyettesítheti az odafigyelést, a türelmet, a felelősségteljes magatartást, a közlekedés résztvevői közötti partnerség felismerésének fontosságát….”2 Börtönvizsgálataimban rámutattam már arra is, hogy „a fogvatartott biztonságos körülmények között való szállítását a büntetés-végrehajtás rendszerén belül is biztosítani kell.”3 Mindezeket hangsúlyozva úgy ítélem meg, hogy a büntetés-végrehajtás hivatásos állománya tagjainak járműkötelékben szolgálati gépkocsival történő közlekedése szabályait indokolt jogszabályban rögzíteni. Addig, amíg ez meg nem valósul – megítélésem szerint – felmerül a jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság követelményének4, valamint a konvojhoz tartozó gépkocsikban utazó személyek – mind a fogvatartottak, mind a bv. alkalmazottak – élethez és az emberi méltósághoz való jogának5 sérelme. 

III. A sportfoglalkozáson való részvétellel kapcsolatos fogvatartotti panasz kivizsgálásáról
A helyszíni vizsgálat során sportolási lehetőséggel összefüggő fogvatartotti panaszt az intézet parancsnoka haladéktalanul kivizsgálta. A kondicionáló foglalkozásokon való részvételével kapcsolatban azt megalapozatlannak, a sportfoglalkozásokon való részvétele tekintetében pedig – nyilvántartási kötelezettség hiányában – bizonyíthatatlannak ítélte meg. Ezek ellenkezőjét ombudsmani eszközökkel utólag nem állt módomban kétséget kizáróan tisztázni. Erre, valamint arra is figyelemmel, hogy a panaszos kifogásai és az intézet parancsnokának megállapításai ellentmondanak egymásnak, alkotmányos jogot érintő visszásság megállapítását mellőztem, illetve elegendőnek tartottam, hogy a parancsnok – hasonló esetek elkerülése érdekében – saját hatáskörben elrendelte annak nyilvántartását, ha a sportfoglalkozás nem a fogvatartott hibájából marad el.

IV. Intézkedéseim
A jelentésemben feltárt alapvető jogokat érintő visszásságok orvoslása érdekében, 
1. Az Obtv. 25. §-a alapján felkérem a belügyminisztert, hogy kezdeményezze a szolgálati gépjárművet vezető bv. dolgozók járműkötelékben való biztonságos és zavartalan közlekedése feltételeinek, szabályainak jogszabályban való rögzítését.  
2. Az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján felkérem a büntetés-végrehajtás országos parancsnokát, hogy – azok garanciális jelentősége miatt – vizsgáltassa meg a Sátoraljaújhelyi Fegyház és Börtön zárkáiban található valamennyi WC fallal való leválasztásának, az alagsori tanterem és a dühöngő emberi tartózkodásra való alkalmassá tételének, továbbá a biztonságot szolgáló eszközök felújításának, cseréjének lehetőségét és kísérelje meg a munkálatok kivitelezéséhez szükséges anyagi fedezet központi biztosítását. 
3. Ugyancsak az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján javaslom a büntetés-végrehajtás országos parancsnokának: vizsgáltassa meg a Sátoraljaújhelyi Fegyház és Börtön állománytáblájának a szociális előadói, a körletfelügyelői, a pszichológusi és a biztonsági osztály státuszai emelése szempontjából való módosításának lehetőségét, és az ahhoz szükséges anyagi fedezet biztosíthatóságát.
4. Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem a Sátoraljaújhelyi Fegyház és Börtön parancsnokánál, hogy vizsgálja meg szárítóhelyiség, legalább egy-egy akadálymentes zárka és zuhanyozó kialakításának lehetőségét és alakítasson ki plexiüveg–mentes családi látogatófogadó asztalokat is.
Kérem továbbá, hogy – az elítéltek pénzküldeményei kezelésével, dolgozó elítéltek hajnali időpontban való szabad levegőn tartózkodásával összefüggő megállapításaim alapján – soron kívül módosítsa a Házirend vonatkozó előírásait. 
5. Tekintettel arra, hogy folyamatban van a büntetés-végrehajtási szervezet olyan informatikai fejlesztése, melytől a fogvatartotti letéti pénzek kezelése új gyakorlatának bevezetése várható, a fogvatartottak részére postán érkező pénzküldemények letéti számlára történő jóváírása során alkalmazott kötelező tartalékképzés megszüntetésére nem teszek javaslatot, de felhívom a figyelmet a szabadulás idejére jogszabályban előírt kötelezően tartalékolandó összeg kizárólag munkabérből való levonása lehetőségének garanciális jelentőségére.
A fogvatartotti fürdőhelyiségek állapotával kapcsolatban megállapított visszásság orvoslására sem fogalmaztam meg ajánlást, mivel a felújításra fordítandó összeg elnyerésére az intézet pályázott, annak sikeres elbírálásától pedig megalapozottan várható a körletek fürdőhelyiségeinek felújítása. 

Budapest, 2011. szeptember 9.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: Lábjegyzet

1 Lásd: AJB-2606/2010. számú ombudsmani jelentést.
2 AJOB Projektfüzetek, Közlekedési Projekt, 2010/3. 81-82. oldal).
3 Lásd: AJB-6462/2010. számú ombudsmani jelentés.
4 „Az Alkotmánybíróság már működése első éveiben elvi éllel állapította meg, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számara. A jogbiztonság azonban nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. A jogállamiság elvéből folyó követelmény, hogy a közhatalommal rendelkező szervek a jog által megállapított működési rendben, a polgárok számára megismerhető és kiszámítható módon szabályozott korlátok között fejtik ki tevékenységüket.” 
5 Az Alkotmánybíróság a 64/1991. (XII. 17.) AB számú határozatában rámutatott, hogy „a méltóság az emberi élettel eleve együtt járó minőség, amely oszthatatlan es korlátozhatatlan, s ezért minden emberre nézve egyenlő. […] Emberi méltósága és élete mindenkinek érinthetetlen, aki ember, függetlenül fizikai és szellemi fejlettségétől, illetve állapotától, és attól is, hogy emberi lehetőségéből mennyit valósított meg, és miért annyit.” Az Alkotmánybíróság szerint a méltóság az embert megilleti bármely tulajdonságától függetlenül, pusztán azon az alapon, hogy el, és hogy ember. Ez az alapvető jog – oszthatatlan egységben az élethez való joggal – az alapjogi hierarchia legmagasabb fokán áll.