Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az AJB 2652/2011. számú ügyben

Előadók: dr. Litkey-Juhász Orsolya
dr. Somosi György
Az eljárás megindulása
Egy környezetvédelmi egyesület – a hozzám intézett panaszában – azt sérelmezte, hogy az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség másodfokú határozata ellen előterjesztett keresetüket a hatóság nem továbbította határidőben az illetékes bírósághoz.
Tekintettel arra, hogy a panasz alapján felmerült a jogállamiság elvével, valamint a tisztességes eljáráshoz, valamint a jogorvoslathoz való joggal összefüggő visszásság gyanúja, vizsgálatot rendeltem el. Munkatársaim a hatóságnál helyszíni vizsgálatot tartottak a panaszban felvetett körülmények tisztázása érdekében.

Érintett alkotmányos jog
A jogállamiság, jogbiztonság elve és a tisztességes eljáráshoz való jog (Alkotmány 2. § (1))

A megállapított tényállás
A panaszos egyesület 2011. május 2-án kereseti kérelmet nyújtott be a Főfelügyelőség 14/06982-6/2010. számú másodfokú határozatának hatályon kívül helyezését kérve. A 2011. április 4-én kelt és április 21-én jogerőre emelkedett határozat az Észak-dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség 11554-8/2010. számú, első fokú határozatát hagyta helyben. Az egyesület arra kérte a bíróságot, hogy a határozat végrehajtását függessze fel. A keresetlevelet a másodfokú határozat kézhezvételét követően, határidőn belül nyújtotta be az elsőfokú határozatot hozó hatósághoz, amit – a rendelkezésemre bocsátott tértivevény szerint – a felügyelőség munkatársa 2011. május 11-én át is vett. A felügyelőségtől 2011. május 17-én érkeztek meg az iratok a főfelügyelőséghez, azt azonban csak 2011. június 10-én továbbítottak a Győr-Moson-Sopron Megyei Bíróságnak. A főfelügyelőség munkatársai a késedelmes továbbítás lehetséges okait adminisztratív nehézségekben látták. A főigazgató az egyesület kifogása miatt belső vizsgálatot rendelt el.

A vizsgálat megállapításai
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) határozza meg a hatáskörömet, valamint az ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságomat. A 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (Pp.) a jogerős közigazgatási határozatokkal szembeni keresetindításra főszabályként harminc napos határidőt állapít meg. A perindítási határidő eljárásjogi jellegű, a határozat kézbesítésével kezdődik. A Pp. 330. §-a rögzíti a közigazgatási szervek számára a beérkezett keresetlevél továbbítására megadott határidőket. Annak (2) bekezdése szerint: A keresetlevelet az elsőfokú közigazgatási határozatot hozó szervnél a felülvizsgálni kért határozat közlésétől számított harminc napon belül kell benyújtani vagy ajánlott küldeményként postára adni. Az elsőfokú közigazgatási szerv a keresetlevelet az ügy irataival együtt öt napon belül felterjeszti a másodfokú közigazgatási határozatot hozó szervhez, amely azokat – a keresetlevélben foglaltakra vonatkozó nyilatkozatával együtt – tizenöt napon belül továbbítja a bírósághoz. Ha a keresetlevél a végrehajtás felfüggesztésére irányuló kérelmet is tartalmaz, a keresetlevelet és az ügy iratait az első fokon eljáró közigazgatási szerv három napon belül terjeszti fel a másodfokon eljáró közigazgatási szervnek, amely azt nyolc napon belül továbbítja a bírósághoz. 
Az egyesület a keresetlevelét – a főfelügyelőség határozatának bírósági felülvizsgálatát kérve – a másodfokú határozat kézhezvételét követő 30 napos határidőn belül, 2011. május 11-én nyújtotta be a felügyelőséghez, amit a rendelkezésemre bocsátott tértivevény tanúsága szerint át is vettek. Az egyesület a keresetlevélben a határozat végrehajtásának felfüggesztését is kérte.
A keresetlevél a főfelügyelőséghez 2011. május 17-én érkezett meg a felügyelőségtől, a polgári eljárásjogi törvény értelmében a főfelügyelőségnek azt legkésőbb 2011. május 25-én továbbítania kellett volna a bírósághoz. Erre azonban csak 16 nappal később, 2011. június 10-én került sor.
A főfelügyelőség munkatársai úgy nyilatkoztak, hogy a hatóság érdekkörében felmerülő okból lépték túl a keresetlevél továbbítására szabott törvényi határidőt.
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság több határozatában rámutatott, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam (…) kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. A jogbiztonság tehát nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. [9/1992. (I. 30.) AB határozat]
A tisztességes eljáráshoz való jog az Alkotmányban nem nevesített, de az alkotmánybírósági gyakorlatban az Alkotmány 57. § (1) bekezdésébe foglalt független és pártatlan bírósághoz való jog, illetve az Alkotmány 2. § (1) bekezdéséből fakadó jogbiztonság követelményéből levezetett alkotmányos alapjog. Az Alkotmánybíróság szerint a tisztességes eljárás olyan minőség, amelyet az eljárás egészének és körülményeinek figyelembevételével lehet megítélni. A tisztességes eljáráshoz való jog abszolút jog, amellyel szemben nem létezik mérlegelhető más alapvető jog vagy alkotmányos cél, mert már maga is mérlegelés eredménye. [Vö. 6/1998. (III. 11.) AB határozat és 14/2004. (V. 7.) AB határozat.]
Megállapítottam, hogy a vizsgált esetben a főfelügyelőség a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggő visszásságot okozott azzal, hogy a keresetlevelet a polgári eljárásjogi törvényben előírt határidőt meghaladóan továbbította bíróság felé.
Hangsúlyozom, hogy a hatóság eljárását kizárólag a tisztességes eljáráshoz való alkotmányossági követelményének érvényesülése szempontjából tekinthettem át, és nem vizsgáltam, hogy az milyen mértékben érinti az egészséges környezethez való jog érvényesülését, mivel annak vizsgálatára a jövő nemzedékek országgyűlési biztosa jogosult.
Figyelemmel arra, hogy a főfelügyelőség a kereseti kérelmet – a panasz hivatalomhoz érkezését megelőzően – késedelmesen ugyan, de már továbbította az illetékes bírósághoz, és azzal a jogsérelmet orvosolta, a konkrét ügyben ajánlást nem teszek, azonban az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján felkérem az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség főigazgatóját, hogy a feltárt visszásság jövőbeli elkerülése érdekében hívja fel munkatársai figyelmét a törvényi határidők pontos betartására és azok garanciális jelentőségére.

Budapest, 2011. június 24.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.