Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az AJB 2478/2011. számú ügyben
(Kapcsolódó ügyek: AJB 3416/2011. AJB 3488/2011.)

Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna
A vizsgálat megindítása
A Pest Megyei Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálat és Intézményeivel (szakszolgálat) nevelőszülői jogviszonyban állókat megillető juttatások folyósításával összefüggésben ismételten panasszal fordultak hozzám.1 Az AJB 2478/2011. számra iktatott beadványban a panaszos azt sérelmezte, hogy a nevelőszülők 2011. június 1-jéig nem kapták meg az áprilisi és a májusi ellátmányt. Az AJB 3488/2011. számú ügyben a szakszolgálat Érdekképviseleti Fórumának tagja ugyanezen problémát jelezte.
Az AJB 3416/2011. számú beadványban egy, a szakszolgálat külső férőhelyén élő fiatal felnőtt azt panaszolta, hogy az utógondozotti ellátásban részesülők sem kapják meg a járandóságukat.
Sajtóhírekből2 úgy értesültem, hogy a Pest Megyei Önkormányzat fenntartásában álló gyermek-, illetve lakásotthonban a szakellátásban élő gyermekek ellátása – finanszírozási okokra visszavezethetően – folyamatosan nehézségekbe ütközik.
Tekintettel arra, hogy az ügyben felmerült a gyermeki jogok sérelmének gyanúja, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) és (2) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján vizsgálatot indítottam. Vizsgálatom eredményes befejezése érdekében a Pest Megyei Önkormányzat elnökétől tájékoztatást kértem havi bontásban arról, hogy ez évben az intézmények fenntartásához, a gyermekek ellátáshoz szükséges összeget a fenntartó mikor folyósította a szakszolgálatnak, illetve az utógondozottaknak. Információt kértem arról is, hogy a gyermek-, illetve lakásotthonban élő gyermekek étkezési normatíváját 2011. évre milyen összegben állapította meg a közgyűlés.
A szakszolgálat igazgatójától – ugyancsak havi bontásban – informálódtam attól, hogy ez évben a fenntartótól a nevelőszülőknek járó juttatásokat mikor kapták meg, azt az intézményük a jogosultaknak mikor utalta át. Választ vártam arra is, hogy a lakás- és gyermekotthonok ellátmányát a fenntartó mikor és milyen összegben folyósította.
Az e tárgyban folytatott korábbi vizsgálatom során a nemzeti erőforrás minisztert felkértem a nevelőszülői hálózatok nevelőszülői díj és ellátmány folyósítása gyakorlatának vizsgálatára. A szaktárca vezetőjének véleménye szerint „A nevelési díj, ellátmány, nevelőszülői díj kisebb-nagyobb mértékben késedelmes, illetve részletekben történő kifizetése a nevelőszülői hálózatot működtető részéről összefüggésben állhat azzal a ténnyel, hogy a normatív állami hozzájárulások összegének emelésére már több éve nem került sor. A normatívák egyre kisebb arányban fedezik a gyermekek, fiatal felnőttek ellátásának valós bekerülési költségeit. Az Országgyűlési Biztos Úr által is ismert gazdasági helyzetben a normatív állami hozzájárulások összegének emelésére a 2011. évre vonatkozóan sem nyílt lehetőség. A gyermeki jogok érvényesülése, a gondozott gyermekek ellátásának biztosítása érdekében a normatív állami hozzájárulás összegének emelése szakmai szempontból mindenképpen indokolt volna. A 2012. évi költségvetés tervezésekor a tárca ismételten kezdeményezni fogja a gyermekvédelmi szakellátásban részesülő gyermekek és fiatal felnőttek ellátásához kapcsolódó normatív állami hozzájárulások összegének emelését.”
Minderre figyelemmel a minisztertől érdeklődtem a szakellátásban élő gyermekek, valamint fiatal felnőttek védelme érdekében a tárca által tett, vagy tenni kívánt intézkedésekről.

Az érintett alkotmányos jogok
– A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és a tisztességes eljárás követelménye: „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.” [Alkotmány 2. § (1)]
– Az állam alapvető jogvédelmi kötelezettsége: „A Magyar Köztársaság elismeri az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége.” [Alkotmány 8. § (1)]
– Az ifjúság oktatása, nevelése és érdekeinek védelme: „A Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit”.[Alkotmány 16. §]
– A gyermek védelemhez és gondoskodáshoz való joga. „A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.” [Alkotmány 67. § (1)]

Az alkalmazott jogszabályok
1990. évi LXIV törvény a helyi önkormányzatokról (Ötv.)
1991. évi LXIV. törvény a Gyermekek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény kihirdetéséről (Gyermekjogi Egyezmény).
1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvt.).
2008. évi CII. törvény a Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről.
2009. évi CXXX. törvény a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről.
2010. évi CLXIX. törvény a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről.
15/1998. (IV. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről (NM rendelet).
261/2002. (XII. 18.) Korm. rendelet a nevelőszülői, a hivatásos nevelőszülői és a helyettes szülői jogviszony egyes kérdéseiről (Nr.).

A megállapított tényállás
1/ A közgyűlés elnökének és a szakszolgálat igazgatójának tájékoztatása 
A közgyűlés elnöke válaszában közölte, hogy az utógondozottak a Nevelőszülői Hálózat finanszírozásával egyidejűleg kapják meg járandóságukat. A fenntartó a szakszolgálatnak (működtető) utalja a nevelőszülőknek és az utógondozottaknak járó összeget, amit a szakszolgálat azonnal továbbutal az érintetteknek. Az utalás az elnök 2011. szeptember 13-án kelt válaszadásáig a következőképpen valósult meg:
A Korm. rendeltben meghatározott esedékesség3	Átutalás napja	
januári 30%	2011. január 13.	
januári 70%	2011. január 20.	
februári 100%	2011. február 21.	
márciusi 33%	2011. március 16.	
márciusi 67%	2011. március 22.	
áprilisi 33%	2011. április 20.	
áprilisi 67%	2011. május 2.	
májusi 100%	2011. június 1.	
júniusi 100%	2011. június 29.	
júliusi 50 %	2011. augusztus 2.	
júliusi 50 %	2011. augusztus 31.	
augusztusi 100 %	2011. augusztus 31.	
A szakszolgálat az összeget az érkeztetés napján tovább utalta a nevelőszülőknek.

A lakás- és gyermekotthonok ellátmányára folyósított fenntartói összeg 2011-ben:
Hónap	Nap	Összeg (Ft)	Nap	Összeg (Ft)	Összesen (Ft)	
Január	13.	1 374 000	20.	2 160 000	3 534 000	
Február	24.	1 450 000			1 450 000	
Március	09.	1 200 000	21.	2 105 000	3 305 000	
Április	07.	990 000	20.	2 118 000	3 108 000	
Május	04.	1 239 000	31.	666 307	1 905 307	
Június	07.	2 017 000			2 017 000	
Július	07.	815 000	21.	500 000	1 315 000	
Augusztus	02.	1 030 000			1 030 000	

A közgyűlés az élelmezési nyersanyagnormát a vendéglátó termékek előállításának feltételeiről szóló 67/2007. (VII. 10.) GKM-EüM-FVM-SZMM együttes rendelet figyelembevételével a 31/2009. (XII. 4.) Pm. számú, 2010. január 1-jétől hatályos rendeletében a következőképen állapította meg:
Korcsoport	1-3 éves	4-6 éves	7-10 éves	11-14- éves	15-18 éves	19 évestől	
Ft/nap/fő	440	516	549	585	611	620	

2/ A Nemzeti Erőforrás Minisztérium (NEFMI) válasza
A miniszter válaszában elismerte, hogy – finanszírozási nehézségek miatt – egyre több megyei önkormányzat nem tudja ellátni a feladatát az otthont nyújtó ellátások tekintetében. A gyermekotthonok és lakásotthonok működtetésében napi szinten érzékelhető a finanszírozási probléma (pl. szolgáltatások kikapcsolása nem fizetés miatt). A minisztériumnak információja van arról is, hogy egyes önkormányzati fenntartók az intézményvezetőket arra utasították, hogy csak kenyeret és párizsit vásárolhatnak a gyermekeknek, drágább péksüteményt, vagy felvágottat nem. Volt, ahol befagyasztották a ruházat kiegészítésére fordítható összeget és a gyermekek nem mehetnek olyan szabadidős programra, ami költséggel jár. Egyre több nevelőszülő jelenik meg a késedelmes áram-, és gázdíj-fizetők között.
A szaktárca a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivataltól 2011. július 22-én jelzést kapott arról, hogy Pest megyében a működtető a lakásotthonokban és gyermekotthonokban élő gyermekek és utógondozottak ellátásához szükséges összeget nem tudja folyósítani. Nincs pénz élelmiszerre, és nem tudják azt sem, hogy a gyermekeknek miből veszik meg a tankönyvet. A működtető azért nem tud feladatainak eleget tenni, mert a fenntartótól nem kapja meg a szükséges összeget. A szaktárca álláspontja szerint a finanszírozási nehézségek a gyermeki jogokat súlyosan sértik, legsúlyosabb esetben a szakellátásban nevelkedő gyermekek, valamint utógondozott fiatal felnőttek ellátatlanságát, ebből következően anyagi veszélyeztetését okozzák. 
A szaktárca intézkedései a Pest megyében gyermekvédelmi szakellátásban élő gyermekek, valamint utógondozott fiatal felnőttek érdekében
A válaszadáskor előkészítés alatt állt egy, az iskolakezdést megkönnyítő, egyszeri 25 millió forintos támogatási szerződés aláírása. A miniszter hangsúlyozta, hogy más önkormányzatok esetében ilyen finanszírozási problémák enyhítésére nincs forrás.
Pest megye főjegyzője egyeztetési tárgyalást kezdeményezett a szaktárca helyettes államtitkárával, a probléma megoldásához támogatást kért. A Szeged-Csanádi Egyházmegye nyitott a gyermekvédelmi szakellátási feladatokat – ellátási szerződéssel – való átvállalására.

Általános intézkedések
A minisztérium 2011. május 27-én – a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal útján – a gyermekjogi képviselőket valamennyi gyermekvédelmi szakellátásban részesülő gyermek és fiatal felnőtt ellátásának fokozottabb figyelemmel kísérésére, ellenőrzésére kérte.
A panaszbejelentésekre tekintettel a tárca célvizsgálatot rendelt el a Pest megyei, a Borsod-Abaúj-Zemplén megyei, valamint a Heves megyei fenntartóknál.
A Pest Megyei Önkormányzat finanszírozási gondjai miatt 2011. május 27-én a szaktárca törvényességi ellenőrzést kezdeményezett a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Területi Közigazgatás Irányítási Főosztályánál. A megkeresésre hivatalomnak küldött levele keltéig (2011. október 11.) választ nem kapott.
A több megyét érintő finanszírozási nehézségekre tekintettel a NEFMI 2011. július 25-én megkereste a Belügyminisztérium Önkormányzati Gazdasági Főosztályát, a Belügyminisztérium Önkormányzati Feladatok Főosztályát és a Nemzetgazdasági Minisztérium Önkormányzati Költségvetési Rendszerek Főosztályát. A megkeresett tárcákat tájékoztatta a gyermekvédelmi szakellátó rendszer fenntartóinak finanszírozási problémáiról és segítséget kért a gyermekvédelmi szakellátáshoz kapcsolódó normatív állami hozzájárulások növeléséhez.
A Belügyminisztérium Önkormányzati Feladatok Főosztálya 2011. augusztus 19-én kelt válaszában megfontolásra javasolta a gyermekvédelmi szakellátáshoz kapcsolódó normatív állami hozzájárulások kötött felhasználásúvá tételét. A másik két megkeresésre a NEFMI – a hivatalomnak postázott leveléig – nem kapott választ.
A szaktárca a 2012. évi költségvetést előkészítő tárgyalások során jelezte a gyermekvédelmi szakellátáshoz kapcsolódó normatív állami hozzájárulások növelésének elengedhetetlenségét, azonban biztató választ nem kapott. Információik szerint a normatívák növelésére a jövő évben sem lesz lehetőség. Azonban a Belügyminisztérium által előkészített önkormányzati törvényi koncepció és a Nemzeti Erőforrás Minisztérium által kidolgozott Nemzeti Szociálpolitikai Koncepció is tartalmaz a szociális és gyermekvédelmi rendszer finanszírozásának átalakítására vonatkozó elemeket. A szaktárca álláspontja szerint a törvény hatálybalépéséig szükséges az állami normatíva emelésére.

A vizsgálat megállapításai
I. Hatáskör tekintetében
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának feladat- és hatáskörét, valamint az ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az Obtv. határozza meg. Az Obtv 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. 
Az Obtv. 16. § (2) bekezdése alapján az országgyűlési biztos az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében az (1) bekezdésben megjelölt feltételek fennállása esetén hivatalból is eljárhat. A hivatkozott törvény 29. § (1) kezdésének a/ pontja értelmében a közigazgatási feladatot ellátó szerv hatóságnak minősül. A gyermekvédelmi szakellátás fenntartóiról, valamint működtetőiről Gyvt. 5. §-a rendelkezik. Az Obtv., és Gyvt. rendelkezéseinek együttes értelmezése alapján az otthont nyújtó ellátást adó nevelőszülői hálózatok fenntartói és működtetői közigazgatási feladatotokat látnak el, így vizsgálatuk ombudsmani hatáskörbe tartozik. Az Obtv. 29. § (2) bekezdése szerint az Országgyűlés nem minősül hatóságnak.

II. Az alkotmányos jogok tekintetében
1. Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság több határozatában rámutatott, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam (…) kötelességévé teszi annak garantálását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. A jogbiztonság tehát nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. Csak formalizált eljárás szabályainak követésével keletkezhet érvényes jogszabály, csak az eljárási normák betartásával működnek alkotmányosan a jogintézmények.4
2. Az Alkotmány általános rendelkezései között található 16. §-a szerint „a Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit”. Az Alkotmánybíróság szerint az Alkotmány 16. §-a állami kötelezettséget állapít meg az ifjúság létbiztonsága, oktatása és nevelése, valamint érdekeinek védelme tekintetében. Ez a rendelkezés azonban önmagában alanyi alapjogot nem tartalmaz konkrét állami szolgáltatásokra. A jogalkotó szervek számára széles mozgásteret ad az ifjúság létbiztonságát, oktatását és nevelését, valamint érdekének védelmét szolgáló támogatási formák meghatározásában. 
3. Az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogainak tiszteletben tartását és védelmét az Alkotmány 8. § (1) bekezdése deklarálja. Az állam intézményvédelmi kötelezettsége, magában foglalja azt is, hogy gondoskodnia kell az érvényesülésükhöz szükséges feltételekről.5 A gyermekek esetében – akik életkoruknál fogva nem, vagy csak korlátozottan képesek jogaik védelmére – az államot ezen „aktív jogvédelmi” kötelezettség teljesítése fokozott felelősséggel terheli. A hivatkozott alapvető jogvédelmi kötelezettségen túl az Alaptörvény rögzíti a gyermeknek a család, az állam és a társadalom részéről megillető megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéshez szükséges védelemhez és gondoskodáshoz való jogát is. A gyermek nevelése, fejlődésének biztosítása elsődlegesen a szülők felelőssége és kötelezettsége, a gyermeki jogok biztosítása és előmozdítása érdekében azonban az államnak és a társadalomnak a szülők részére megfelelő segítséget kell nyújtania. Az állam alatt nem pusztán a Magyar Államot, mint jogi személyt kell jelen esetben érteni, hanem – a különböző jogszabályokban meghatározott feladat- és hatáskörében eljárva – valamennyi, állami- és önkormányzati szervet is. E kötelezettség értelemszerűen jogalkotási feladatot is jelent, melynek megfelelően a Gyvt. kialakította a gyermekek védelmét ellátni hivatott intézményrendszer legjelentősebb elemeit, és ezen túl több jogszabály telepít kifejezetten feladatokat a gyermek és jogai védelme érdekében különféle állami és önkormányzati szervekhez.
4. Az alaptörvény 67. § (1) bekezdése a gyermekek védelemhez és gondoskodáshoz való jogát deklarálja, e szerint „A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.” 
Amint azt az Alkotmánybíróság a több határozatában kifejtette „A gyermek ember, akit minden olyan alkotmányos alapvető jog megillet mint mindenki mást, de ahhoz, hogy a jogok teljességével képes legyen élni biztosítani kell számára az életkorának megfelelő minden feltételt a felnőtté válásához. Ezért az Alkotmány 67. § (1) bekezdése a gyermek alapvető jogairól szól, egyidejűleg a család (szülők) az állam és a társadalom kötelezettségét megszabva. A testület arra is rámutatott, hogy a felhívott alapjog és az Alkotmány 16. §-a (az ifjúság érdekeinek védelme) együttesen értelmezendő, amiből az következik, hogy a gyermekről való gondoskodás komplex feladat6. 
A gyermek, mint az alapjogok alanya oldalán az életkorból adódó hátrányokat az állam oldaláról az az intézményvédelmi kötelezettség egyenlíti ki, hogy az államnak aktívan kell cselekednie a gyermekek alapvető jogainak előmozdítása, érvényesülése és védelme érdekében. Ezt az alaptételt megtaláljuk a Gyermekjogi Egyezménynek a preambulumában is, amely rögzíti, hogy a gyermeknek, figyelemmel fizikai és szellemi érettségének hiányára, különös védelemre és gondozásra van szüksége, nevezetesen megfelelő jogi védelemre, születése előtt és születése után egyaránt. E célt szolgálja az Alkotmány 67. § (1) bekezdése.

III. Az ügy érdeme tekintetében
Az Nr. 11. § (2) bekezdése szerint a működtető a tárgyhónapra esedékes nevelési díjat és ellátmányt a tárgyhónap 15. napjáig folyósítja a nevelőszülőnek.
A vizsgált időszakban (2011. január 1. – 2011. augusztus 31.) a fenntartó a nevelési díjat és ellátmányt januárban, márciusban, áprilisban és júliusban két részletben és – a január 13-i utalás kivételével – késedelmesen folyósította. A februári, a májusi, júniusi és az augusztusi – egyösszegű folyósítás – is határidőn túli volt.
Ismételten megállapítom7, hogy, a nevelőszülőnek járó juttatások jogszabályi előírásoktól eltérő (nem egyösszegű, valamint határidőn túli folyósítása) visszásságot okoz a jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz való jog követelményével összefüggésben, egyúttal a gyermekvédelmi szakellátásban élő gyermekek gondoskodáshoz és védelemhez való joga közvetlen veszélyét keletkezteti. A külső férőhelyeken élő utógondozott fiatal felnőttek napi szintű megélhetési problémáihoz vezető folyósítási gyakorlat pedig visszásságot okoz az Alkotmány 16. §-ában rögzítettekkel összefüggésben.
A Pest Megyei Közgyűlés az élelmezési nyersanyag normát a vendéglátó termékek előállításának feltételeiről szóló 67/2007. (VII. 10.) GKM-EüM-FVM-SZMM együttes – 2011. július 31-éig hatályos – rendelet figyelembevételével állapította meg. A közgyűlés rendelete hatályos, az abban – korcsoportonként – megállapított nyersanyag norma nem éri el az NM rendelet ez év január 1-jétől hatályos rendelkezése szerinti összeget.8
Megállapítom, hogy az időközben hatályon kívül helyezett jogszabály alapján alkotott rendelet további alkalmazása visszásságot okoz a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben. Ugyanezen alapjog, valamint  a gyermekek védelemhez való joga sérelmét állapítom meg az NM rendeletben rögzített költség összege alatt megállapított, a gyermekek szükséges táplálkozását fedező napi étkezési normák tekintetében.
A Gyermekjogi Egyezmény részes államaként Magyarország kötelezettséget vállalt a családi gondoskodást nélkülöző gyermekek különleges védelmére és segítségére. A Gyvt. a gyermekvédelmi szakellátást kötelezi arra, hogy – az otthont nyújtó ellátás keretében – az állam gondoskodására szoruló gyermekek számára a testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődésüket elősegítő, az életkoruknak, egészségi állapotuknak és egyéb szükségleteiknek megfelelő étkeztetésükről, ruházattal való ellátásukról, mentálhigiénés és egészségügyi ellátásukról, gondozásukról, nevelésükről, lakhatásukról gondoskodjon.
Pest megyében a lakás- és gyermekotthonokban élők napi szükségleteit fedező összeget ez évben a fenntartó kiszámíthatatlan módon (havonta egy, vagy több alkalommal, előre meg nem határozott napokon) és eltérő összegben folyósította. Mindebből következően az intézményekben a szükséges kiadások tervezhetetlenek. A Pest megyei lakás-és gyermekotthonokban sokszor már élelmiszerre sincs pénz, egyes megyékben pedig csak – az egészséges táplálkozás követelményeit figyelmen kívül hagyva – a legolcsóbb élelmiszereket vehetik meg a gyermekeknek. Van ahol költséggel járó szabadidős foglakozásokra, a ruházat pótlására, tanszerekre sincs pénz.
A gyermekvédelmi szakellátás állami normatív támogatását – a nemzetgazdaság teherbíró képességének figyelembevételével – a mindenkori költségvetési törvény állapítja meg. Az állami normatív támogatás azonban csak a költségek egy részét fedezi, annak kiegészítéséről a fenntartóknak – ugyancsak anyagi erőforrásaik függvényében – kell gondoskodnia. A 2011-re vonatkozó költségvetési törvény változatlanul hagyta a 2010-ben megállapított gyermekvédelmi szakellátásban nevelkedő gyermekek, illetve az utógondozottak után járó normatív állami támogatás összegét. Megjegyzem, hogy a 2010. évi költségvetési törvény a 2009. évre megállapított normatív támogatást csökkentette. A NEFMI információi szerint a normatívák növelésére a jövő évben sem lesz lehetőség, a forráshiányos önkormányzatok pedig az állami normatívát egyre kisebb mértékben tudják kiegészíteni.
Mindebből következően megállapítom, hogy a gyermekvédelmi szakellátórendszer – anyagi okokra visszavezethetően – nem tud eleget tenni a nemzetközi kötelezettségvállalásnak.9 Az ország teherbíró képességének függvényében megállapított, költségvetési törvényből eredő alapjogi visszásságok megállapítását az Obtv. nem teszi számomra lehetővé. Gyermekjogi szakombudsmanként – ismételten hivatkozva az európai tendenciákra és igényre10 – a gyermekvédelmi szakellátásban részesülő gyermekek, valamint az utógondozott fiatal felnőttek jogai érvényesülése érdekében az ellátásukhoz kapcsolódó normatív állami hozzájárulás összegének emelését elengedhetetlennek tartom.

Intézkedésem
Minderre tekintettel az Obtv. 25.§ alapján kérem a Kormányt, hogy a 2012. évi költségvetési törvény beterjesztésekor vegye figyelembe a Nemzeti Erőforrás Minisztériumnak a gyermekvédelmi szakellátásban nevelkedő gyermekek, valamint az utógondozottak után járó normatív állami támogatás összegének növelésére vonatkozó javaslatát.
Az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján felkérem a Pest Megyei Közgyűlés elnökét, hogy gondoskodjon az étkezési norma jogszabálynak megfelelő megállapításáról és folyósításáról.

Budapest, 2011. november 5.
Prof. Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet 1: Lábjegyzet
1 Az ügyben korábban AJB 6424/2010. számon folytattam vizsgálatot.
2 Pl. Gondok az ellátásban (Magyar Nemzet 2011. augusztus 9.)
3 A nevelőszülői, a hivatásos nevelőszülői és a helyettes szülői jogviszony egyes kérdéseiről szóló 261/2002. (XII. 18.) Korm. rendelet (Nr.) 11. § (2) bekezdése alapján a működtetőnek a tárgyhónap 15-éig kell folyósítania a nevelőszülőknél elhelyezett gyermekek és fiatal felnőttek ellátását biztosító nevelési díjat és ellátmányt. 
4 Lásd 9/1992. (I. 30.) AB határozat
5 64/1991. (XII. 17.) AB. határozat
6 79/1995. (XII.21.) AB határozat
7 Lásd AJB 6424/2010. számú Jelentés
8 NM rendelet 76. § (1) bek. A gondozott gyermek számára naponta, az életkornak megfelelő, legalább ötszöri, legalább egy alkalommal meleg, az egészséges táplálkozás követelményének megfelelő étkezést kell biztosítani, az energia- és tápanyagbeviteli, illetve élelmiszer-felhasználási ajánlásokat tartalmazó jogszabályban foglaltaknak megfelelően. A napi ötszöri étkezésre fordított költség összege naponta nem lehet kevesebb az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 2,4%-ánál.
9 Gyermekjogi Egyezmény 3. cikk: 1. A szociális védelem köz- és magánintézményei, a bíróságok, a közigazgatási hatóságok és a törvényhozó szervek minden, a gyermeket érintő döntésükben a gyermek mindenekfelett álló érdekét veszik figyelembe elsősorban.
10 Lásd AJB 6424/2010. számú Jelentés Thomas Hammarberg az Európa Tanács emberjogi főbiztosa számos alkalommal (lásd pl. 3 August 2009 - state budget reveal whether the government is committed to human rights c. közleményét) felhívta a figyelmet az emberi jogi megközelítésű költségvetési politika fontosságára, melynek fő üzenete, hogy a pénzügyi válság következtében előálló költségvetési nehézségek orvoslását nem lehet az emberi jogi tartalmú szakpolitikák, ellátások kárára véghezvinni. Hivatkozik nemzetközi és európai egyezményekre, többek között az ENSZ Gyermekjogi Egyezményére is, amelyben a részes felek elkötelezték magukat amellett, hogy az állam az elérhető források maximális kiterjesztésével biztosítja a gazdasági és szociális jogok érvényesülését. Az Egyezmény végrehajtása kapcsán az ENSZ Gyermekjogi Bizottsága is rögzíti azt az elvárást - a pénzügyi válságtól függetlenül -, hogy az általános elvek végrehajtása nem függhet a költségvetési korlátoktól. A Bizottság biztosítani kívánja, hogy a költségvetés kidolgozásakor és a rendelkezésre álló források elosztásakor a megkülönböztetés tilalma és a gyerekek legfőbb érdeke legyen a legfontosabb szempont.

Melléklet 2: Az alkalmazott jogszabályok
1990. évi LXIV törvény a helyi önkormányzatokról (Ötv.)
70. § (1) A megyei önkormányzat kötelező feladatként gondoskodik különösen a) a középiskolai, szakiskolai és kollégiumi ellátásról, amennyiben azt a külön törvény szerint ellátást biztosító települési önkormányzat nem vállalja […] a gyermek- és ifjúságvédelmi szakellátásról…

1991. évi LXIV. törvény a Gyermekek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény kihirdetéséről (Gyermekjogi Egyezmény)
3. cikk: 1. A szociális védelem köz- és magánintézményei, a bíróságok, a közigazgatási hatóságok és a törvényhozó szervek minden, a gyermeket érintő döntésükben a gyermek mindenek felett álló érdekét veszik figyelembe elsősorban.
20. cikk 1. Minden olyan gyermeknek, aki ideiglenesen vagy véglegesen meg van fosztva családi környezetétől, vagy aki saját érdekében nem hagyható meg e környezetben, jogosult az állam különleges védelmére és segítségére.

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvt.)
5. § E törvény alkalmazásában s) fenntartó: sa) a központi költségvetési szerv, a helyi önkormányzat, a helyi önkormányzatok társulásairól és együttműködéséről szóló 1997. évi CXXXV. törvény 8. §-a, 9. §-a, illetve 16. §-a szerinti intézményi társulás, a települési önkormányzatok többcélú kistérségi társulása, a települési kisebbségi önkormányzat és a területi kisebbségi önkormányzat (a továbbiakban együtt: állami fenntartó),
sb) a lelkiismereti és vallásszabadságról, valamint az egyházakról szóló 1990. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ltv.) szerinti, magyarországi székhelyű egyház, az egyházaknak az Ltv. 14. §-a szerinti magyarországi székhelyű szövetsége, illetve az Ltv. 13. §-ának (2)-(3) bekezdése szerinti magyarországi székhelyű egyházi jogi személy (a továbbiakban: egyházi fenntartó sc) az egyéni vállalkozó, sd) az sa)-sb) alpontokban nem említett, magyarországi székhelyű jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság és egyéni cég, se) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes valamely államban (a továbbiakban: EGT-állam), valamint - ha az Európai Közösséggel és tagállamaival létrejött nemzetközi szerződés alapján az adott állam szolgáltatói a letelepedés szabadsága tekintetében az EGT-államok szolgáltatóival azonos jogállást élveznek - az EGT-államoktól eltérő más államban honos vállalkozás belföldön bejegyzett fióktelepe [az sc)-se) pontokban foglaltak a továbbiakban együtt: nem állami fenntartó], ha az e törvényben és más jogszabályban meghatározott feltételek szerint, működési engedély alapján gondoskodik a gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltató tevékenység biztosításához szükséges feltételekről. Ha jogszabály másképp nem rendelkezik, az egyházi fenntartóra a nem állami fenntartóra vonatkozó rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni
v) működtető: az a természetes személy, jogi személy, illetve ezek jogi személyiség nélküli szervezete, aki, illetve amely a fenntartó által biztosított működési feltételek között a gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltató tevékenységet szervezi.
45. § (1) A gyermekek átmeneti gondozása keretében - kivéve, ha a gyermek átmeneti gondozását családok átmeneti otthona biztosítja - a gyermek testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődését elősegítő, az életkorának, egészségi állapotának és egyéb szükségleteinek megfelelő étkeztetéséről, ruházattal való ellátásáról, mentálhigiénés és egészségügyi ellátásáról, gondozásáról, neveléséről, lakhatásáról (a továbbiakban: teljes körű ellátás) kell gondoskodni.
53. § (1) Otthont nyújtó ellátás keretében biztosítani kell az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti és a tartós nevelésbe vett gyermek számára a) a 45. § (1) bekezdése szerinti teljes körű ellátást, b) a családi környezetébe történő visszahelyezését előkészítő, családi kapcsolatainak ápolását segítő családgondozást, vagy ha ez nem lehetséges, az örökbefogadásának elősegítését, c) a családjába történő visszailleszkedéshez, önálló életének megkezdéséhez szükséges utógondozást.

2008. évi CII. törvény a Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről
aa) Gyermekvédelmi különleges és speciális ellátás
FAJLAGOS ÖSSZEG:	 935 300 forint/fő	
ba) Otthont nyújtó ellátás
FAJLAGOS ÖSSZEG:	 807 150 forint/fő	
bb) Utógondozói ellátás
bcaa) FAJLAGOS ÖSSZEG:	 689 000 forint/fő	

2009. évi CXXX. törvény a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről
aa) Gyermekvédelmi különleges és speciális ellátás
	FAJLAGOS ÖSSZEG:	 842 750 forint/fő	
ba) Otthont nyújtó ellátás
	FAJLAGOS ÖSSZEG:	 739 000 forint/fő	
bb) Utógondozói ellátás
	FAJLAGOS ÖSSZEG:	 667 450 forint/fő	

2010. évi CLXIX. törvény a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről
aa) Gyermekvédelmi különleges és speciális ellátás
FAJLAGOS ÖSSZEG:	 842 750 forint/fő	
FAJLAGOS ÖSSZEG:	 739 000 forint/fő	
bb) Utógondozói ellátás
FAJLAGOS ÖSSZEG:	 667 450 forint/fő	

15/1998. (IV. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről
76. § (1) A gondozott gyermek számára naponta, az életkornak megfelelő, legalább ötszöri, legalább egy alkalommal meleg, az egészséges táplálkozás követelményének megfelelő étkezést kell biztosítani, az energia- és tápanyagbeviteli, illetve élelmiszer-felhasználási ajánlásokat tartalmazó jogszabályban foglaltaknak megfelelően. A napi ötszöri étkezésre fordított költség összege naponta nem lehet kevesebb az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 2,4%-ánál.

261/2002. (XII. 18.) Korm. rendelet a nevelőszülői, a hivatásos nevelőszülői és a helyettes szülői jogviszony egyes kérdéseiről (Nr.)
11. § (1) A nevelőszülőnek akkor is jár a nevelési díj és az ellátmány, ha a gyermek, illetve a fiatal felnőtt munkaviszonyt létesít és önálló keresettel rendelkezik.
(2) A működtető a tárgyhónapra esedékes nevelési díjat és ellátmányt a tárgyhónap 15. napjáig folyósítja a nevelőszülőnek.
14. § (1) Ha a felek eltérően nem rendelkeznek, a nevelőszülői díjat a tárgyhónapot követő hónap 10. napjáig kell kifizetni.