Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az AJB-2386/2011. számú ügyben

Előadó: dr. Somosi György
Az eljárás megindulása
A hozzám forduló panaszos az Alba Volán helyi járatán jegyellenőrzést végző személyek durva fellépését, sértő hangnemét kifogásolta.
Tekintettel arra, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) szerint feladataim közé tartozik az állami hatóságok mellett a közszolgáltatást végző szervek tevékenységének figyelemmel kísérése és ennek keretében annak vizsgálata, hogy a közszolgáltatásokat igénybe vevő állampolgárok alkotmányos jogai megfelelően érvényesülnek-e, az Obtv.  16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot rendeltem el.
A vizsgálatom során megkeresett Alba Volán vezérigazgatójától az Obtv. 18. § (2) bekezdése alapján a következő kérdésekre kértem választ:
– Érkezett-e a panaszostól a jegyellenőrök eljárása miatt panasz?
– Jegyellenőrzési céllal – ellenőreik mellett – alkalmaznak-e bármilyen jogviszonyban biztonsági őröket; amennyiben igen, a biztonsági őrök ellenőrzési jogköre mire terjed ki?
– A jegy/bérletellenőrzés során ellenőreik (biztonsági őreik) miként azonosítják magukat és ellenőrzési, illetve szükség esetén pótdíjazási jogosultságukat?
– 2010. január 1. és 2011. május 31. között hány panasz érkezett ellenőreik (biztonsági őreik) eljárása miatt és hogy történik e panaszok kivizsgálása? Válaszához mellékelje a legutóbbi 30 vizsgálati jegyzőkönyv, vagy annak hiányában a vizsgálat megállapításait tartalmazó dokumentum másolatát is.
– A fenti időszakban
a) hány esetben fajult tettlegességig ellenőreik (biztonsági őreik) illetve utasaik nézeteltérése, hány alkalommal történt személyi sérülés;
b) hány esetben kérték jegyellenőrzést végző munkatársai a rendőrség segítségét az utas agresszív magatartása miatt, illetve egyéb, a jegyellenőrzéssel összefüggő okból;
c) hány esetben tettek feljelentést az utas magatartása miatt, és mi lett ezen eljárások eredménye, következménye;
d) hány esetben tett feljelentést valamely utas az Alba Volán jegyellenőrzést végző munkatársainak vele szemben tanúsított magatartása miatt, és mi lett ezen eljárások eredménye, következménye.
– Miként biztosított Székesfehérváron a jegyvásárlás lehetősége, különös tekintettel a kora reggeli és a késő esti időszakokban?

A megállapított tényállás
Az Alba Volán vezérigazgatója arról értesített, hogy a társaság működési területén a menetrend szerinti helyi és helyközi járatokon az utas ellenőrzést és az ehhez kapcsolódó egyéb tevékenységeket a Colt-2000 Bt. végzi, ezért kérdéseimet továbbította a társaság képviselőjének. A Bt. tájékoztatása szerint érkezett a jegyellenőrök eljárása miatt a panaszostól kifogás. A meghallgatott forgalmi ellenőrök úgy nyilatkoztak, hogy rendszeresen találkoznak az utassal. Előfordult, hogy levelezős diákigazolvánnyal utazott, egy másik alkalommal az ellenőrzés során 3 darab menetjegyet mutatott fel, az eset azzal végződött, hogy a panaszos leszállt a járműről. Az ellenőrök elmondása szerint az intézkedés nyugodt légkörben zajlott.
Biztonsági őröket nem alkalmaznak, ellenőreik azonosító számmal, fényképpel, a Colt-2000 Bt. emblémájával és az Alba Volán érvényesítésével ellátott kitűzőt viselnek. A vizsgált időszakban az ellenőrök tevékenysége miatt 20 panasz érkezett, ezeket minden esetben kivizsgálták, annak eredményéről az utasokat tájékoztatták. Két esetben fajult tettlegességig az ellenőrök és az utasok közötti nézeteltérés; az utasok agresszív viselkedése miatt összesen hétszer kellett a rendőrség segítségét kérni. Két feljelentést tettek, az egyikben az utast elmarasztaló ítélet született, a másik ügy folyamatban van. A jegyellenőr magatartása miatt két utas a fogyasztóvédelmi hatósághoz, egy a vagyonvédelmi kamarához fordult. A vizsgálatok mindhárom esetben a szabálytalan utazások tényét állapították meg.
Székesfehérváron helyi vonaljegyet a Zrt. szolgálati helyein kívül 30 bizományosi értékesítőnél, továbbá valamennyi helyi járaton teljes üzemidőben felszálláskor a gépkocsivezetőnél lehet vásárolni.

Érintett alkotmányos jogok
A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog: „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.” [Alkotmány 2. § (1) bekezdés]
Az élethez és az emberi méltósághoz való jog: „A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.” [Alkotmány 54. § (1) bekezdés]
A megalázó bánásmód tilalma: „Senkit nem lehet kínzásnak, kegyetlen, embertelen, megalázó elbánásnak vagy büntetésnek alávetni, és különösen tilos emberen a hozzájárulása nélkül orvosi vagy tudományos kísérletet végezni” [Alkotmány 54. § (2) bekezdés]

A vizsgálat megállapításai
I. A hatáskör tekintetében
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa számára feladat- és hatáskört, valamint az ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az Obtv. határozza meg. A 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
Az Obtv. a közszolgáltatást végző szerv fogalmát nem határozza meg, hanem az országgyűlési biztos jogértelmezésére bízza annak eldöntését, hogy mely szervek tekinthetők közszolgáltatónak. Minden esetben közszolgáltatónak tekintem a hatóságnak nem minősülő, állami vagy önkormányzati feladatot ellátó szerveket, különösen azokat, amelyek esetében a kérelmezőnek nincs lehetősége annak megválasztására, hogy az általa igényelt szolgáltatás igénybevételére kivel szerződjön, tekintettel arra, hogy azt csak korlátozott számú vagy csak kizárólag egyetlen szervtől veheti igénybe.
A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (Ötv.) 8. § (1) bekezdése a helyi közszolgáltatások körében a települési önkormányzat feladataként határozza meg a helyi tömegközlekedés biztosítását.
Az Obtv. és az Ötv. hivatkozott rendelkezései alapján az Alba Volán Zrt-t és a társaság járatain vállalkozási szerződés alapján ellenőri tevékenységet végző Colt-2000 Bt-t közszolgáltatást végző szervnek tekintem.

II. Az érintett alkotmányos jogok tekintetében
Az Alkotmánybíróság 23/1990. (X. 31.) AB határozata szerint a magyar államnak az élethez és az emberi méltósághoz való jog tekintetében is elsőrendű kötelessége, hogy ezeket tiszteletben tartsa és védelmezze. Az emberi élet és az emberi méltóság elválaszthatatlan egységet alkot és minden mást megelőző legnagyobb érték. Korábban már magam is rámutattam arra, hogy az élet és az emberi méltóság tiszteletben tartása nem csak az állam, hanem valamennyi állampolgár kötelezettsége is. Az állam kötelezettsége annyiban több, hogy e kötelezettséget nem csak magának kell betartania, hanem az állampolgárokkal is be kell tartatnia.
Az emberi méltósághoz való jog fogalmát értelmezve az Alkotmánybíróság a 64/1991. (XII. 17.) AB számú határozatában rámutatott, hogy a méltóság az emberi élettel eleve együtt járó minőség, amely oszthatatlan és korlátozhatatlan, s ezért minden emberre nézve egyenlő. Emberi méltósága és élete mindenkinek érinthetetlen, aki ember, függetlenül fizikai és szellemi fejlettségétől, illetve állapotától, és attól is, hogy emberi lehetőségéből mennyit valósított meg, és miért annyit. Az Alkotmánybíróság szerint a méltóság az embert megilleti bármely tulajdonságától függetlenül, pusztán azon az alapon, hogy él, és hogy ember. Ez az alapvető jog – oszthatatlan egységben az élethez való joggal – az alapjogi hierarchia legmagasabb fokán áll. 
Az emberi méltósághoz való jog érvényesülésével szorosan összefügg a megalázó bánásmód tilalma. A megalázó bánásmód lényege, hogy az érintettben olyan erős félelmet, lelki gyötrelmet és alsóbbrendűségi érzést okoz, ami alkalmas arra, hogy a testi és lelki ellenállását megtörje. Az ilyen bánásmód problematikája alapvetően az állam büntető hatalma érvényesítésével összefüggésben merül fel. Ugyanakkor az államhatalmi szervnek nem minősülő magánjogi jogalanyok – köztük a közszolgáltatást végző szervek – eljárása is fajulhat odáig, hogy az a velük szerződéses jogviszonyba lévő más magánjogi jogalanyok számára megalázó legyen. Az ilyen eljárás pedig ellentétes a tisztességes eljáráshoz való joggal, és sérti az emberi méltóságot.
Az Alkotmánybíróság 54/2000. (XII. 18.) AB határozatában rámutatott, hogy intézkedésük alkalmával a hatóság tagjai nyilvánosan, az állam képviselőiként lépnek fel. „A hatóság tagjainak intézkedési jogosultságát egyenruhájuk vagy igazolványuk igazolja. Az egyenruhát viselő hivatásos és szerződéses állomány tagjai azonban tevékenységüket nem arctalan tömegként, hanem közhatalom gyakorlására felruházott tisztviselőként végzik, akiknek egyedi azonosíthatósága alapozza meg esetleges személyes felelősségre vonásuk lehetőségét. Az intézkedés alá vont állampolgárnak jogos érdeke az, hogy a hatósági fellépés teljes időtartama alatt tisztában legyen a vele szemben intézkedő személyazonosságával, egyediségével. Az állampolgár panaszhoz, jogorvoslathoz való joga ugyanis csak így garantálható.”

III. Az ügy érdeme tekintetében
III.1. A panaszok kivizsgálása
A rendelkezésemre bocsátott, utasoknak írt válaszok áttekintése alapján megállapítottam, hogy a Volán és a Colt Bt. érdemi vizsgálatot követően, egyéniesített választ ad. Szükségesnek tartom azonban jelezni, hogy amennyiben az intézkedés, döntés alapja jogszabály, arról minden esetben tájékoztassák az utast. Ez jellemzően a közforgalmú személyszállítási utazási kedvezményekről szóló 85/2007. (IV. 25.) Korm. rendelet, a belföldi közforgalmú menetrend szerinti vasúti személyszállítás és helyközi (távolsági) autóbusz-közlekedés, valamint a nevelési-oktatási intézmények által rendelt belföldi autóbusz különjáratok legmagasabb díjairól szóló 48/2007. (IV. 26.) GKM rendelet illetve Dunaújváros és Székesfehérvár közgyűlésének vonatkozó rendelete.
III.2. A jegyvásárlási lehetőség biztosítása
A tisztességes eljárás követelménye alapján elvárható valamennyi, díjfizetés ellenében bárki által igénybe vehető személyszállítási szolgáltatást nyújtó közlekedési társaságtól, hogy pótdíjköveteléssel csak akkor lépjen fel utasaival szemben, ha az előzetes jegyvásárlási lehetőséget biztosította.
Az Alba Volán a megállapított tényállásban ismertetett módon biztosítja a jegyvásárlást, ezzel eleget tesz a tisztességes eljárás követelményének. Külön hangsúlyozom, hogy valamennyi járművön teljes üzemidőben adott a járművezetőtől történő jegyvásárlás.
III.3. Az utazási jogosultságot ellenőrző munkatársak azonosítása
A hatósági személyekhez hasonlóan az utazási jogosultságot ellenőrző és pótdíjazási eljárást kezdeményező személyektől is elvárható, hogy magukat eljárásuk során azonosítsák és az azonosítást lehetővé tegyék. A közlekedési társaság képviseletében eljáró személyek azonosíthatóságának követelménye alapjogi szempontból a tisztességes eljáráshoz való jogból következik, de egyúttal a szolgáltatás ügyfél/utas-barátságának is fokmérője. A társaság ellenőreinek fentebb bemutatott azonosíthatóságát megfelelőnek ítélem.
III.4. A tisztességes eljárás követelményének érvényesülése 
A panaszos kifejezetten sérelmezte az ellenőrök magatartását, sértő hangnemét. Beadványa szerint az ellenőr kikapta a bérletet a kezéből, egy másik alkalommal pedig azt tapasztalta, hogy utastársát „trágár, sértő módon inzultálta”. Beszámolt olyan esetről is, amikor az ellenőr kikapta kezéből a készpénzt és csalónak nevezte.
A közlekedési közszolgáltató jogosult ellenőrizni, hogy utasai eleget tettek-e előzetes jegy/bérlet-vásárlási kötelezettségüknek, és amennyiben az ellenőrök azt állapítják meg, hogy az utas megfelelő menetjegy, vagy bérlet nélkül utazik, jogosult a pótdíjazási eljárást megindítani. 
Az egymásnak ellentmondó nyilatkozatok miatt a panaszos és az ellenőrök között történteket utólag lehetetlen pontosan felderíteni, ugyanakkor szükségesnek tartom felhívni a figyelmet, hogy az utasok emberi méltósághoz fűződő jogát sérti, ha a jegyellenőrzést végző személy az utas magatartását, illetve menetjegyének hiányát kifogásolható hangnemben minősíti, vagy az utassal szemben más, őt megalázó módon viselkedik. Természetesen az utasnak sincs joga az eljáró ellenőrrel szemben verbális vagy tettleges agresszióra.
III.5 Gyermekek utazásból való kizárása
Az AJB-567/2011. számú jelentésemben felkértem a Volán Egyesülés vezérigazgatóját az utazási feltételek kizárásra vonatkozó rendelkezéseinek módosítására annak érdekében, hogy felnőtt kísérő nélkül utazó gyermeket érvényes jegy (bérlet, stb.) hiányában ne lehessen leszállítani a járműről. Az Egyesülés vezérigazgatója arról értesített, hogy módosították az utazási feltételeket: a 14. életévét be nem töltött, kísérő nélkül utazó kiskorú kizárólag az utazás megkezdése (az autóbuszjáratnak a felszállóhelyről történő elindulása) előtt zárható ki az utazásból.
Vizsgálatom során észleltem, hogy az Alba Volán internetes felületén a helyközi utazási feltételek között nem található ez a rendelkezés.
(http://www.albavolan.hu/esa/index.php?gr_1_id=3&gr_2_id=7&gr_3_id=0&doc_id=94)

Intézkedésem
Az Obtv. 17. § (1) bekezdése alapján felkérem az Alba Volán vezérigazgatóját, hogy a társaság internetes oldalán a kizárásra vonatkozó szabályozást a fentieknek megfelelően egészítse ki.

Budapest, 2011. november 10.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.