Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az AJB-2295/2011. számú ügyben

Előadó: dr. Dezső Adrienn
Az eljárás megindítása
A panaszos a Genertel Biztosító Zrt. eljárásával kapcsolatosan beadvánnyal fordult hozzám. Panaszában előadta, hogy a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási szerződése (továbbiakban: kgfb szerződés) 2011. március 21. napjával megszűnt, mert az opcionális szolgáltatásra (miniCascora) vonatkozó díjat nem fizette meg. Sérelmezi, hogy a biztosító ezen szolgáltatás díjnemfizetése miatt megszüntetett egy másik – kötelezően igénybeveendő – szolgáltatást (kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás szerződés).
A panasz alapján felmerült a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye, és az ebből levezethető tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének, illetve közvetlen veszélyének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam. 
Vizsgálatom eredményes befejezése érdekében az Obtv. 18. § (2) bekezdése alapján tájékoztatást kértem a Genertel Biztosító Zrt-től.

Érintett alkotmányos jogok és alapelvek 
–	 a jogállamiság elvéből következő jogbiztonság követelménye (Alkotmány 2 § (1) „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”),
–	a jogállamiság elvéből következő tisztességes eljáráshoz való jog (Alkotmány 2 § (1) „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”).

Alkalmazott jogszabályok
–	a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (továbbiakban: Ptk.)
–	a biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló 2003. évi LX. törvény (Bit.)
–	a kötelező gépjármű-felelősségbiztosításról szóló 2009. évi LXII. törvény (Gfbt.)

A megállapított tényállás
A panaszos 2010. január 01. napjától rendelkezik kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási szerződéssel a Genertel Biztosítónál. 2011. január 01. kockázatviselési kezdettel miniCasco szolgáltatást is igénybe vett, erről azonban akkor külön szerződést, kötvényt nem kapott. A beadványozó 2011 áprilisában kisebb sérülést okozott járművével egy másik autóban, ekkor felvette a kapcsolatot a biztosítóval, amely arról tájékoztatta, hogy a kgfb szerződése 2011. március 21. napján díjnemfizetés miatt megszűnt. A panaszos ugyanakkor befizette a 2011 első negyedévre vonatkozó kgfb díjat, ezért értetlenül állt a biztosító tájékoztatása előtt. Utóbb jelezték neki, hogy a kgfb szerződése azért szűnt meg díjnemfizetés miatt, mert a miniCasco díját nem fizette meg. A panaszos szerint a miniCasco csekkjét 2011 februárjában postázta a biztosító, de a csekken megtévesztő módon nem minicasco hanem kgfb szerződés szerepelt, ekkor a panaszos felhívta a biztosítót, az ügyintéző arról tájékoztatta, hogy az csekk a miniCascora díjára vonatkozik, érvényes kgfb szerződéssel rendelkezik. Ezt a csekket valóban nem fizette be csak áprilisban. A panaszos fizetési felszólítást sem a miniCasco sem a kgfb szerződésre vonatkozóan nem kapott. Tekintettel arra, hogy a beadványozó a járművét mindennap használja, újra szerződést kötött, és a köztes időszakra megfizette a fedezetlenségi díjat a biztosítónak, csupán ekkor kapott tájékoztató füzetet a miniCasco szerződésére vonatkozóan. A panaszos sérelmezi, hogy a kgfb díjfizetési kötelezettségének eleget tett, és mégis megszűnt a szerződése, azért mert egy opcionális igénybe vehető szolgáltatás díját nem fizette meg. 

A vizsgálat megállapításai
1. A hatáskör tekintetében
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának feladat- és hatáskörét, valamint az ezek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az Obtv. határozza meg. Az Obtv 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. 
Az Obtv. 29. §-a csak a hatóság fogalmát tartalmazza. A közszolgáltatást végző szerv fogalmát az Obtv. nem határozza meg. Az országgyűlési biztosok kialakult gyakorlata szerint (pl. OBH 4260/2008 sz. jelentés) közszolgáltató az a szolgáltató, aki olyan szolgáltatást nyújt, amit az állampolgárok (vagy az állampolgárok meghatározott köre), illetve más személyek meghatározott körülmények fennállása esetén kötelesek igénybe venni, és egyúttal ilyen szerződés megkötésére vonatkozó ajánlattétel esetén a szolgáltatót szerződéskötési kötelezettség is terheli. 
A kötelező gépjármű-felelősségbiztosításról szóló 2009. évi LXII. törvény 4. §-a szerint minden magyarországi telephelyű gépjármű üzemben tartója köteles a törvény szerinti biztosítóval a gépjármű üzemeltetése során okozott károk fedezetére, a törvényben meghatározott feltételek szerinti biztosítási szerződést kötni, és azt díjfizetéssel hatályban tartani. A biztosítási kötelezettség, ha jogszabály másként nem rendelkezik, a mindenkori üzemben tartót a gépjármű hatósági engedéllyel és jelzéssel való ellátásának időpontjától – a szünetelés kivételével – a gépjármű forgalomból történő kivonásáig, illetve a külön jogszabályban meghatározott forgalomba helyezésre nem kötelezett gépjármű esetében a forgalomban történő részvétel kezdetétől a részvétel végleges megszüntetéséig terheli. A törvény 5. §-a szerint a biztosító a magyarországi telephelyű gépjármű üzemben tartójának, valamint azon gépjármű tulajdonosának, melynek rendeltetés helye szerinti tagállama a Magyar Köztársaság, a törvényben meghatározott feltételek szerinti biztosítási szerződés megkötésére vonatkozó – a biztosító díjtarifájának megfelelő – ajánlatát a törvényben meghatározott összeghatárok szerint köteles elfogadni.
Minderre tekintettel megállapítottam, hogy a kötelező gépjármű felelősségbiztosítási tevékenységet folytató biztosítók közszolgáltatást nyújtó szervek, amelyek tevékenységének vizsgálatára hatásköröm kiterjed.

2. Az ügy érdeme tekintetében
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság több határozatában rámutatott, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. Az Alkotmánybíróság szerint a jogbiztonság az állam kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. A jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. [Vö. 9/1992. (I. 30.) AB határozat.]
A tisztességes eljáráshoz való jog az Alkotmányban explicit módon nem nevesített, de az alkotmánybírósági gyakorlatban az 57. § (1) bekezdésébe foglalt független és pártatlan bírósághoz való jog, illetve a 2. § (1) bekezdéséből eredő eljárási garanciák védelmének egymásra vonatkoztatásából tartalmilag levezetett alkotmányos alapjog (315/E/2003. AB határozat).
Az Alkotmánybíróság a 72/1995. (XII. 15.) AB határozatban a jogbiztonság elengedhetetlen követelményének minősítette, hogy a jogalkalmazói magatartás előre kiszámítható legyen. A 6/1998. (III. 11.) AB határozatában utalt arra is, hogy a tisztességes eljáráshoz való jog abszolút jog, amellyel szemben nem létezik mérlegelhető más alapvető jog vagy alkotmányos cél, mert már maga is mérlegelés eredménye.
A 43/1991. (VII. 12.) AB határozat – a vonatkozó szabályozás alkotmányossági vizsgálatával összefüggésben – rámutat, hogy a gépjármű üzemben tartásával járó fokozott károkozási veszély miatt, a károsultak életében, egészségében és vagyonában keletkező károk megtérítésére, a kártérítés fedezetére, de a kárfelelős érdekeinek a védelmére is, kötelező szabályozás indokolt. Ennek egyik – Alkotmányt nem sértő – jogi megoldása a felelősség biztosításra vonatkozó szerződéskötési kötelezettség. A szabályozás feltételt és ezáltal korlátot szab a gépjármű közúti forgalomban való részvételének, mert ezt attól teszi függővé, hogy az üzemben tartó rendelkezik-e biztosítási szerződéssel. 
Álláspontom szerint a jogállamiság és az abból fakadó tisztességes eljárás követelményének nem csak a szabályozási szinten, hanem a jogalkalmazó szervek mindennapi gyakorlatában is folyamatosan érvényesülnie kell.
A Gfbt. 7. § (1) bekezdése szerint a szerződő felek bármelyike a biztosítási időszak utolsó napjára (biztosítási évfordulóra), azt legalább 30 nappal megelőzően a biztosítási szerződést írásban, indoklás nélkül felmondhatja. A felmondás akkor hatályos, ha az a másik félhez határidőben megérkezik. A biztosítási időszakon belül – a Gfbt-ben meghatározott eseteken túl – a szerződés csak a felek közös megegyezésével szüntethető meg. A törvényben szabályozott esetek a következők: a szerződés érdekmúlással szűnik meg a gépjármű forgalomból történő kivonásával, az üzemben tartó változása esetén, illetve szünetelés esetén, ha az újbóli üzembe helyezés a kivonás napjától számított hat hónapon belül nem történik, illetve a tulajdonjog átszállása esetén, ha a szerződéskötésre kötelezett üzemben tartó személyében változás áll be. A Gfbt. 21. § (4)-(5) bekezdése értelmében, ha az esedékes biztosítási díjat nem fizetik meg, a biztosító a díj esedékességétől számított harmincadik nap elteltéig – a következményekre történő figyelmeztetés mellett – a szerződő félnek a díj esedékességétől számított hatvannapos póthatáridővel, igazolható módon a teljesítésre vonatkozó felszólítást küld. A türelmi idő eredménytelen leteltével a szerződés – amennyiben egyéb okból még nem szűnt meg – az esedékességtől számított hatvanadik napon megszűnik. A biztosító köteles a szerződés megszűnéséről 15 napon belül az üzemben tartónak igazolható módon értesítést küldeni, amennyiben a szerződés megszűnése díjnemfizetés miatt következett be.
A biztosító válaszlevelében álláspontját kifejtve az alábbiakról tájékoztatott. A miniCasco termék önállóan nem köthető, kizárólag a kötelező kgfb szerződéssel együtt alkalmazható. Tekintettel arra, hogy ez a termék a kgfb szerződés almódozata, ezért a díjfizetés körülményeit az alapkockázati szerződés szabályozó Gfbt. szabályozza. A biztosító Kötelező Gépjármű-felelősségbiztosítási Feltételei és Ügyféltájékoztatója 2. miniCascora vonatkozó rendelkezése szerint a miniCasco biztosítás díját a kgfb alapkockázati szerződés díjával együtt, annak fizetési üteme szerint, a biztosítási időszakra arányosan elosztott díjrészletekben kell megfizetni a Genertel részére. A díj annak az időszaknak az első napján esedékes, amelyre a díjfizetés vonatkozik. Amennyiben a kgfb alapkockázat kezdete 2010.12.31. vagy ezt megelőző időpont, úgy a miniCasco biztosítási éve nem lesz teljes, ezért a biztosítás díja is az időszaknak megfelelő törtdíj lesz. A díj meg nem fizetése esetén a szerződés a kgfb alapkockázati szerződéssel együtt szűnik meg. Az alap- és a kiegészítő kockázati szerződés díjrendezettségére és megszűnésére a Genertel Biztosító Zrt. kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási Feltételei és Ügyféltájékoztató vonatkozó előírásai értelemszerűen irányadóak. 
A Bit. 3. § (1) bekezdésének 84. pontjának meghatározása szerint jellemző kockázatnak minősül „az egy szerződés keretén belül több biztosítási ágazatba vagy ugyanazon biztosítási ágazat több alágazatába tartozó kockázatot is fedező termékek ágazati, illetve alágazati besorolását meghatározó kockázat. Az egy szerződés keretén belül több biztosítási ágazatba vagy ugyanazon biztosítási ágazat több alágazatába tartozó kockázatot is fedező termékek abba az egy biztosítási ágazatba, illetve biztosítási alágazatba tartoznak, amely megfelel az adott termék díjkalkulációja szerint a legnagyobb arányú díjrésszel fedezett kockázat ágazati, illetve alágazati besorolásának”. A miniCasco kockázatot is tartalmazó szerződés jellemző kockázata a biztosító szerint az alapkockázatot képező kgfb kockázat, így a szerződés a hozzá kapcsolt miniCasco kockázattal együtt is a főkockázat szerinti kgfb-i terméknek minősül, amelynek a díja is egységes. A biztosító szerint, ha az ügyfél például casco szerződést köt, amelyhez poggyászkár, üvegtörés stb. kiegészítő kockázatra is fedezetet kér, de a jellemző kockázat szerinti casco szerződés díját csak részben fizeti meg, akkor a szerződés nem kockázatonként szűnik meg. Ilyen esetben az egész szerződés teljes díjára vetített részdíj fizetés az egész szerződés díjnemfizetéssel történő megszűnését eredményezi. A biztosító álláspontja szerint ilyenkor a díj jogilag nem osztható meg a kockázati körök között.
A panaszos esetében a kgfb szerződés 2011.01.01 – 2011.04.01. időszakának befizetéséhez szükséges bizonylat postázása még a miniCasco biztosítás igénylése előtt megtörtént, ezért az akkor kiállított bizonylaton a feltüntetett díj még nem tartalmazhatta a miniCasco díját. A biztosító tájékoztatása szerint a kiegészítő biztosítás vonatkozásában 2011. 01. 21. napján postázták az I. negyedévre megállapított időarányos díjról szóló elszámolási bizonylatot, elektronikus úton a miniCasco kiegészítő biztosítás meglétét igazoló módosított biztosítási kötvényt is. A miniCasco díja 2011. 02. 02. napjáig nem került megfizetésre, ezért a biztosító felszólító levelet küldött az ügyfélnek. A biztosító álláspontja szerint a panaszos nem egy opcionális szolgáltatás díját nem fizette meg, hanem a kgfb díját fizette meg részben, ezért a szerződése a Gfbt. 20 § valamint a 21. § értelmében megszűnt. A panaszos azonban nem kapott díjhátraléki értesítőt. A biztosító által becsatolt iratok között nincs olyan dokumentum, mely azt igazolná, hogy a biztosító a fizetési felszólítást „igazolható módon” továbbította a panaszosnak. Amint az AJB 6531/2010. számú jelentésemben kifejtettem „az igazolt módon” történő továbbítás álláspontom szerint azt jelenti, hogy a feladó – jelen esetben – a biztosító igazolni tudja azt, hogy nem egyszerűen postázott az igazolásban megjelölt darabszámú küldeményt, hanem azt ténylegesen az adott üzembentartó ügyfél részére küldte meg. Abban az esetben, ha a biztosítók postai úton egyszerű (nem könyvelt) küldeményként továbbítják a felszólító leveleket, nem tudja bizonyítható módon igazolni egy konkrét levél elküldését. A biztosítótársaság csak azt tudja bizonyítani, hogy adott napon adott darabszámú levelet átadott a postának kézbesítésre. A fenti jelentésemben megállapítottam, hogy a biztosítótársaságok azon gyakorlata, miszerint a Gfbt. 21. § (4)-(5) bekezdésében előírt felszólító leveleket és a szerződés megszűnéséről szóló értesítéseket postai úton nem igazoltan továbbítja az ügyfeleknek, a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelményével, valamint a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben idézi elő és tartja fenn a visszásság közvetlen veszélyét. 
A kgfb szerződéssel több szempontból különleges helyet foglal el a biztosítási szerződések között, számos speciális tulajdonsággal rendelkezik, ezek közül a legfontosabb Gfbt. 4. § (1) bekezdés szerint szerződési kötelezettség. Álláspontom szerint nem esik azonos megítélés alá, ha a casco szerződés és a hozzá kapcsolódó, kiegészítő szolgáltatás díját csak részben fizeti meg az ügyfél, illetve a kgfb szerződés és a hozzá kapcsolt miniCasco díjának részleges megfizetése. A casco szerződés megkötését jogszabály nem írja elő, érvényes casco szerződés nélkül a gépjármű részt vehet a közúti forgalomban, míg érvényes kgfb szerződés hiánya az egyes szabálysértésekről szóló 218/1999. (XII. 28) Korm. Rendelet 51. § (1) bekezdése szerint szabálysértést valósít meg, és százezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható az üzembentartó. További eltérés, hogy az üzembentartónak arra az időszakra, míg nem rendelkezik érvényes kgfb szerződéssel fedezetlenségi díjat kell fizetnie, ugyanez nem érvényes a casco szerződésre. 
A jogszabályok – a szolgáltatás kötelező igénybevételére tekintettel – részletesen szabályozzák a felek szerződéses jogviszonyát, tételesen meghatározva, hogy mikor szűnik meg a szerződés. A Gfbt. fent idézett rendelkezése szerint akkor szűnik meg a kgfb szerződés díjnemfizetés miatt, ha annak esedékességétől számított 60 napon belül a kgfb díjat nem fizeti meg az ügyfél. A Gfbt. nem biztosít lehetőséget arra, hogy a felek a szerződés megszűnésének egyéb eseteiben megállapodjanak, márpedig a biztosító általános szerződési feltétele szerint a miniCasco díjának elmaradása kgfb szerződés megszűnését eredményezi. Álláspontom szerint nem helytálló a biztosító azon álláspontja, hogy a panaszos nem a miniCasco díját nem fizette meg, hanem kgfb díját fizette meg részben, és ezért szűnt meg a szerződése a Gfbt. 21. § (1) bekezdése szerint. A panaszos ugyanis a 2011. I. negyedévére vonatkozó kgfb díját szerződésszerűen megfizette.
A fentiekre tekintettel megállapítom, hogy a biztosító azon szerződési feltétele, miszerint a miniCasco szerződés díjának meg nem fizetésével együtt a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási szerződés is megszűnik, nem felel meg a Gfbt. 7. § (2) illetve a 21. § (4) bekezdésének, ezért sérti a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelményét, valamint a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben is visszásságot idéz elő és tart fenn.

Intézkedésem
A jelentésemben feltárt, alkotmányos joggal összefüggő visszásság jövőbeni megelőzése érdekében, az Obtv. 21. §-a alapján felkérem a Genertel Biztosítót, hogy a miniCasco szerződési feltételeit úgy alakítsa át, hogy a miniCasco díj megfizetésének esetleges elmaradása ne járjon szükségképpen együtt a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási szerződés megszűnésével.

Budapest, 2011. augusztus 16.
Prof. Dr. Szabó Máté sk.