Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az AJB-1989/2011. számú ügyben

Előadó: dr. Dezső Adrienn
Az eljárás megindítása
A panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy a 2011. február 17. napján telekadó és építményadó mérséklés tárgyában benyújtott méltányossági kérelmére a mai napig (jelentés kiadásának időpontjáig) nem kapott választ Csobánka Község (Község) jegyzőjétől.
A panasz alapján felmerült a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményének, az ebből levezethető tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének, illetve közvetlen veszélyének a gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam. 
Vizsgálatom eredményes befejezése érdekében az Obtv. 18. § (2) bekezdése alapján tájékoztatást kértem a Község jegyzőjétől az eljárási határidő elhúzódásnak okáról.

Érintett alkotmányos jogok és alapelvek
– a jogállamiság elvéből következő jogbiztonság követelménye, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog (Alk. 2 § (1) „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”)

Alkalmazott jogszabályok 
– a helyi adóról szóló1990. évi C. törvény (továbbiakban: Htv.)
– az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (továbbiakban: Art.)
– a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL: törvény (továbbiakban: Ket.)
– a Csobánka Község Önkormányzata Képviselő-testületének a helyi adókról és a gépjárműadóról szóló 14/2000. (XII. 14.) számú rendelete (továbbiakban: helyi rendelet)

A megállapított tényállás 
A Htv. 43. § (1) bekezdése szerint a helyi adóval kapcsolatos eljárásban a Htv.-ben és az adózás rendjéről szóló törvényben foglaltakat kell alkalmazni. Az Art. 5. § (1) bekezdése szerint, ha maga az Art. vagy adót, adófizetési kötelezettséget, költségvetési támogatást megállapító törvény másként nem rendelkezik, az adóügyekben – a törvény meghatározott kivételekkel – a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni. Az Art. 5/A. § (1) bekezdése értelmében az adóügyekben – ha e törvény eltérően nem rendelkezik – az ügyintézési határidő 30 nap, amely legfeljebb 30 nappal hosszabbítható meg. A Ket. 33. § (3) szerint az ügyintézési határidőbe többek között nem számít be:
– a hatásköri vagy illetékességi vita egyeztetésének, valamint az eljáró hatóság kijelölésének időtartama, a jogsegélyeljárás időtartama, 
– a hiánypótlásra, illetve a tényállás tisztázásához szükséges adatok közlésére irányuló felhívástól az annak teljesítéséig terjedő idő,
– a szakhatóság eljárásának időtartama,
– az eljárás felfüggesztésének időtartama,
– a hatóság működését legalább egy teljes napra ellehetetlenítő üzemzavar vagy más elháríthatatlan esemény időtartama,
– a kérelem, a döntés és egyéb irat fordításához szükséges idő,
– a szakértői vélemény elkészítésének időtartama,
– a hatósági megkeresés vagy a döntés postára adásának napjától annak kézbesítéséig terjedő időtartam, valamint a hirdetményi, továbbá a kézbesítési meghatalmazott és a kézbesítési ügygondnok útján történő közlés időtartama.
A panaszos 2011. február 17. napján nyújtotta be a méltányossági kérelmét, melyre nem kapott választ.

A vizsgálat megállapításai
I. A hatáskör tekintetében
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának feladat- és hatáskörét, valamint az ezek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az Obtv. határozza meg. Az Obtv 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. 
Az önkormányzat jegyzője az Obtv. 29. § (1) a) pontja szerint közigazgatási jogkörben eljáró szervnek tekintendő, így tevékenysége vizsgálata az Obtv. 16. §-a alapján ombudsmani hatáskörbe tartozik. [Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 10. § (1) bekezdés c) pontja értelmében adóhatóságnak minősül a hely önkormányzat jegyzője.]

II. Az ügy érdeme tekintetében
Az országgyűlési biztos – amint erre már számos jelentésemben hivatkoztam – egy adott társadalmi probléma mögött álló összefüggés-rendszer feltárása során autonóm, objektív módon, kizárólag alapjogi érvek felsorakoztatásával és összevetésével tesz eleget az Alkotmányban kapott mandátumának. Az ombudsmani intézmény megalakulása óta az állampolgári jogok országgyűlési biztosa következetesen, zsinórmértékként támaszkodik az Alkotmánybíróság alapvető jogállami garanciákkal és az alapjogok tartalmával kapcsolatos elvi megállapításaira.
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság több határozatában rámutatott, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. Az Alkotmánybíróság szerint a jogbiztonság az állam kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. A jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. [Vö. 9/1992. (I. 30.) AB határozat.]
A közigazgatási eljárásban az ügyintézési határidők betartásának garanciális jelentősége van. Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás – adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama – előre kiszámítható legyen. Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. [72/1995. (XII.15.) AB határozat]
Az Alkotmánybíróság további alkotmányos követelményeket állapított meg a jogállam fogalmának értelmezése során. Így kifejtette: „a jogállamiság egyik alapvető követelménye, hogy a közhatalommal rendelkező szervek a jog által meghatározott szervezeti keretek között, a jog által megállapított működési rendben, a jog által a polgárok számára megismerhető és kiszámítható módon szabályozott korlátok között fejtik ki a tevékenységüket.” [56/1991. (XI.8.) AB határozat] Továbbá: ”A jogállamiság elvéből folyó egyik alapvető követelmény, a közigazgatás törvény alá rendeltségének követelménye…” [6/1999. (IV. 21.) AB határozat]
A tisztességes eljárás követelménye olyan minőség, amelyet az eljárás egészének és körülményeinek figyelembevételével lehet megítélni. Az Alkotmánybíróság a határozatban utalt arra, hogy a tisztességes eljáráshoz való jog abszolút jog, amellyel szemben nem létezik mérlegelhető más alapvető jog vagy alkotmányos cél, mert már maga is mérlegelés eredménye. [Vö. 6/1998 (III.11) AB határozat, 14/2004. (V.7.) AB határozat] Mindezek mellett a tisztességes eljárás követelménye minden olyan eljárásra vonatkozik, amelyben valamely természetes vagy jogi személy az állam jogalkalmazói tevékenysége által érintett. Bár az Alkotmány e jog érvényesülését a bírósági eljárás tekintetében írja elő követelményként (Alkotmány 57. §.), egységes az értelmezési gyakorlat abban, hogy a tisztességes eljárás követelményének a közigazgatási hatósági eljárásban is érvényesülnie kell. [Drinóczi Tímea (szerk.): Magyar alkotmányjog III. Alapvető jogok. Budapest-Pécs, 2006. 270. o.]
Álláspontom szerint a jogállamiság és az abból fakadó tisztességes eljárás követelményének nem csak a szabályozási szinten, hanem a jogalkalmazó szervek mindennapi gyakorlatában is folyamatosan érvényesülnie kell.
A Község jegyzője válaszlevelében tájékoztatott, hogy a méltányossági kérelem elbírálása jelenleg is folyamatban van, a döntésről a későbbiekben fog tájékoztatni. A jegyző válasza szerint a késedelmet az okozza, hogy 2011. március 01. napjától 2011. június 02. napjáig az adóhatóságon két személy helyett egy látta el az ügyintézői teendőket. Az átadás átvételkor jelentős mennyiségű (208 db) folyamatban lévő ügyiratot adtak át, amely mennyiség a következő három hónap alatt további 350-nel emelkedett, továbbá az adóügyi feladatok mellett a környezetvédelmi és a vállalkozási ügykörrel feladatokat is el kellett látni. Tájékoztatott arról is, hogy belföldi jogsegély keretében megkereste a panaszos lakóhelye szerinti helyi adóhatóságot, hogy a méltányossági kérelem elbírálásához szükséges környezettanulmányt készítsen.
A fentiek alapján megállapítom, hogy a jegyző eljárása során jelentősen túllépte a jogszabályban előírt ügyintézési határidőt, és ezzel visszásságot okozott a jogállamiságból eredő jogbiztonság követelményével és a tisztességes eljárással összefüggő joggal összefüggésben.

Intézkedésem
A jelentésben feltárt, alkotmányos joggal összefüggő visszásság megszüntetése és jövőbeni megelőzése érdekében, az Obtv. 21.§ (1) bekezdése alapján felkérem Csobánka Község Önkormányzatának jegyzőjét, hogy a konkrét ügyben soron kívül hozzon érdemi határozatot és a jövőben fordítson kiemelt figyelmet az ügyintézési határidők maradéktalan betartására.

Budapest, 2011. július 7.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.