Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az AJB 797/2011. számú ügyben

Előadók: dr. Bene Beáta
dr. Győrffy Zsuzsanna
A vizsgálat megindítása
A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (Gyvt.) 11. § (2) bekezdése alapján a gyermek alkotmányos jogainak védelmét az országgyűlési biztos a maga sajátos eszközeivel segíti, ennek során feladata, hogy a gyermek alkotmányos jogait érintő – tudomására jutott – visszaéléseket kivizsgálja, és orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményezzen.
Szakombudsmani kötelezettségemnek eleget téve, teljes mandátumom idejére a gyermeki jogok érvényesülését feltáró, több évre tervezett alapjogi projektet indítottam. 
Tekintettel arra, hogy ez évi gyermekjogi tevékenységem súlyponti kérdése a gyermekek lehető legmagasabb szintű testi, és lelki egészséghez való jogának érvényesülése, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (2) bekezdésében foglalt felhatalmazásom alapján hivatalból, átfogó vizsgálatot indítottam annak feltárására, hogy a gyermekvédelmi szakellátásban nevelkedő, többcélú (közoktatási és gyermekvédelmi feladatokat is ellátó) intézményben elhelyezett gyermekeknél ezen alapjog miként érvényesül.
A vizsgálat keretében a nemzeti erőforrás minisztertől részletes tájékoztatást és adatszolgáltatást kértem az országban működő többcélú közoktatási intézményekről. Az adatszolgáltatást követően döntöttem a helyszíni vizsgálattal érintett intézményekről. Áttanulmányoztam a vizsgált intézmények alapító okiratát, működési engedélyét, házirendjét, szakmai programját. A vezetőktől kértem az időben legutolsó – a fenntartó, valamint a szociális és gyámhivatal által végzett – ellenőrzés jegyzőkönyvének rendelkezésemre bocsájtását.

Az érintett alkotmányos jogok
– A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és a tisztességes eljárás követelménye: „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.” [Alkotmány 2. § (1)]
– Az állam alapvető jogvédelmi kötelezettsége: „A Magyar Köztársaság elismeri az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége.” [Alkotmány 8. § (1)]
– A gyermekek védelemhez és gondoskodáshoz való joga: „A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.” [Alkotmány 67. § (1)]
– Az egyenlő bánásmód követelménye, a megkülönböztetés tilalma (Alkotmány 70/A. § (1) bekezdés „A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.”
– Az egészséghez való jog: A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez. [Alkotmány 70/D. § (1)]

Az alkalmazott jogszabályok
1990. évi LXIV törvény a helyi önkormányzatokról (Ötv.)
1991. évi LXIV. törvény a Gyermek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény kihirdetéséről (Gyermekjogi Egyezmény)
1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról (Kt.)
1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvt.)
2007. évi XCII. törvény a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény és az ahhoz kapcsolódó fakultatív jegyzőkönyv kihirdetéséről 
257/2000. (XII. 26.) Korm. rendelet a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvénynek a szociális, valamint a gyermekjóléti és gyermekvédelmi ágazatban történő végrehajtásáról
259/2002. (XII. 18.) Korm. rendelet a gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltató tevékenység engedélyezéséről, valamint a gyermekjóléti és gyermekvédelmi vállalkozói engedélyről (Gymr.)
331/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet a gyermekvédelmi és gyámügyi feladat- és hatáskörök ellátásáról, valamint a gyámhatóság szervezetéről és illetékességéről (Gyszr.)
15/1998. (IV. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti és a gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről (Nm rendelet)
67/2007. (VII. 10.) GKM-EüM-FVM-SZMM együttes rendelet a vendéglátó termékek előállításának feltételeiről
62/2011. (VI. 30.) VM rendelet a vendéglátó-ipari termékek előállításának és forgalomba hozatalának élelmiszerbiztonsági feltételeiről

A megállapított tények, adatok 
I. Adatszolgáltatást kértem a nemzeti erőforrás minisztertől – figyelemmel a Gyvt. vonatkozó rendelkezéseire – arról, hogy a korábban általános iskola, diákotthon és gyermekotthonként működő intézmények közül hány intézményt nem alakítottak még át 2010. december 31-ig, illetve mikorra várható az átalakítások befejezése.
A miniszter válasza szerint „Az 1997. november 1-jén hatályba lépő gyermekek védelméről és gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban Gyvt.) és kapcsolódó végrehajtási utasításai a gyermekotthonok Gyvt. szerinti átalakításáról rendelkeztek 2002. december 1-jei határidő megjelölésével. A megadott határidőre azonban nem sikerült a gyermekotthonok Gyvt. szerinti kiváltása, ezért a határidő kitolására került sor. A kitolt határidő sem volt elegendő, ezért ismételt határidő módosítás következett be. 2007. decemberben, az Új Magyarország Fejlesztési Terv futamidejével összhangban került megállapításra a gyermekotthonok átalakításának határideje azzal a céllal, hogy az átalakítás költségeire uniós források is felhasználhatóvá váljanak. A gyermekotthonok kialakításának végpontja, így 2012 végére tolódott. 
Az elmúlt 13 évben, a hazai forrású pályázati támogatások és az önkormányzatok (nagyrészt megyei néhány esetben a megyei jogú városi) saját forrásainak felhasználásával 15 megyében és a fővárosban teljes egészében befejeződött a gyermekotthonok átalakítása. A gyermekvédelmi szakellátás körébe tartozó gyermekotthonok átalakítása 1998. óta összesen 1.9 milliárd forintot fordított a költségvetés.
A rendelkezésre álló információk szerint az átlagos gondozási-nevelési szükségletű gyermekeket gondozó gyermekotthonokból már csak öt vár átalakításra, a különleges nevelési igényű 15 főnél több fogyatékos és/vagy tartósan beteg gondozott gyermeket ellátó intézmények (korábban döntően általános iskolai diákotthonok) jelenleg közoktatási és gyermekvédelmi feladatokat is ellátó többcélú intézmények közül még 11-ben vár kiváltásra a Gyvt. és végrehajtási rendeleteinek megfelelő gyermekotthoni rész/egység. 
A Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program (TIOP) 3.4.1. Bentlakásos Intézmények kiváltása c. intézkedés „B” – gyermekvédelmi komponense keretében 3 Mrd. Ft az átalakításra rendelkezésre álló forrás. A felhasználható forrás nagyságrendje alapján elmondható, hogy amennyiben a fenntartók élnek a pályázati lehetőséggel, 2013-ban befejezhető valamennyi, még átalakításra váró gyermekotthon Gyvt.-nek megfelelő korszerűsítése, átalakítása….” 
A szaktárca vezetőjétől érdeklődtem arról is, hogy az országban van-e olyan intézmény, amely a tartós betegsége, illetve fogyatékossága miatt különleges, egyben speciális ellátást is igénylő (pl. értelmileg akadályozott egyben súlyos magatartás zavarokkal küzdő) gyermekek helyezhetők.
A miniszter arról tájékoztatott, hogy az országosan kialakult gyakorlat szerint a feladat ellátási kötelezettséggel rendelkező önkormányzatok, mint fenntartók egy-egy gyermekotthon/lakásotthon közoktatási és gyermekotthoni feladatokat is ellátó többcélú intézmény Alapító Okiratában írják elő a különleges és egyben speciális szükségletű gyermekek ellátását. 

II. A helyszíni vizsgálat tapasztalatai
A/ Doborjáni Ferenc Egységes Módszertani Intézmény, Óvoda, Fejlesztő Iskola, Általános Iskola, Speciális Szakiskola, Készségfejlesztő Speciális Szakiskola, Kollégium, Gyermekotthonok, Utógondozó Otthon és Pedagógiai Szakszolgálat
(9400 Sopron, Brennbergi u. 82.)
A vizsgálat időpontja: 2011. május 4.

A Győr-Moson-Sopron Megyei Önkormányzat fenntartásában lévő intézmény jogelődje az 1950-ben alapított Állami Gyógypedagógiai Nevelőintézet volt. Az intézmény a Sopron melletti tájvédelmi körzetben lévő Brennbergi-völgyben található, a jelenleg használt épületei 1995-ben készültek el. Alaptevékenysége óvodai, általános iskolai, fejlesztő iskolai, speciális szakiskolai, készségfejlesztő speciális szakiskolai, kollégiumi és pedagógiai szakszolgálati tevékenység. Az intézmény gyermekvédelmi szakellátást is biztosít a normál és különleges szükségletű gyermekeknek, és utógondozó otthona is van. Az épületek nem akadálymentesítettek. Az intézmény mintegy 150 gyermek, illetve szakmát tanuló fiatal felnőtt oktatásáról gondoskodik, a tanulók 1/3-a bejáró, 1/3-a kollégista, 1/3-a gyermekvédelmi szakellátott, illetve utógondozott. 
1/ A gyermekotthon
Az alapító okirat szerint a gyermekotthon a szakellátás keretében gyermekotthoni, különleges gyermekotthoni és utógondozói ellátást biztosít. A gyermekvédelmi gondoskodásban élők az intézmény két (40, illetve 20 fős) szakmai egységében élnek, továbbá működik egy 20 fős utógondozói otthon is. A helyszíni vizsgálat idején az I. számú – különleges szükségletű gyermekeket ellátó – szakmai egységben 31 fő, a II. számú – normál és különleges szükségletű gyermekeket integráltan gondozó – szakmai egységben 13 fő volt az elhelyezettek száma. Az integrált elhelyezésre elsősorban testvérek esetében kerül sor. A 6 normál szükségletű gyermek külső iskolába jár. A gyermekotthon mindkét szakmai egysége 2013. április 30-áig érvényes ideiglenes működési engedéllyel rendelkezik. A működési engedély módosítását – tekintettel a tervezett átalakítással járó létszámcsökkenésre – a fenntartó kérte. A szakmai létszámból hiányzik 0,25 fő pszichológus, 0,25 fő gyermekvédelmi ügyintéző, 0,25 fő gyógy/vagy fejlesztőpedagógus. Az igazgató elmondása szerint a csoportokban a nevelők és gyermekfelügyelők létszáma megfelel a NM. rendeletben foglaltaknak, a szakdolgozók ezzel szemben arról tájékoztattak, hogy 3 gyermekfelügyelő felmondási idejét tölti.
A gyermekotthon pszichológusa a szakminisztérium által támogatott képzésen szerezte meg képesítését, korábban pedagógusként dogozott az intézményben. Az igazgató 1995-2010. között a gyermekotthont vezette. A I. számú szakmai egység jelenlegi vezetője több mint 30 éves pedagógusi munka után érkezett a gyermekvédelembe, a II. számú szakmai egység vezetője nyugdíjba megy, feladatát a helyszíni vizsgálat idején adta át utódjának. A régi dolgozók között a fluktuáció nem jellemző, az 1-2 éve itt dolgozók azonban, a jobb jövedelmi lehetőségek miatt, távoznak az intézményből. Az új munkatársakat elsősorban a gyermekotthon vezetője választja ki, de a döntés előtt az igazgató is meghallgatja őket. 2010-ig a gyermekotthonban dolgozók is megkapták a gyógypedagógiai pótlékot. Az iskolában és a gyermekotthonokban dolgozók között feszültséget okoz, hogy ez évtől a pótlékot csak az iskolában dolgozó kollégák kapják meg.
2/ A szakellátásba kerülés oka
Az utóbbi években zömében 15 év feletti gyermekek kerülnek az intézménybe, a beutalás oka csavargás, iskolakerülés, bűncselekmény elkövetése, drogfogyasztás. A nevelőszülők leginkább a kamaszkorú, magatartási problémás gyermekek nevelését nem vállalják. A régebben gondozott gyermekek közül sokan a gyermekotthonban nőttek fel.
3/ Kapcsolattartás
Szünidőre és hétvégekre 14 gyermek jár rendszeresen haza, 13 gyermek alkalmanként látogatja szüleit. A kisebb gyermekekért jön a szülő, az idősebbek egyedül közlekednek, előfordul, hogy hosszabb szünetek idején maguktól mennek vissza az intézménybe, vagy a szülő – arra hivatkozva arra, hogy nem bír gyermekével – kéri a visszavitelt. A napi élelmezési normatívát szünidőben a szülők megkapják, vagy tartós élelmiszerek vásárlásával segítik őket. Az igazgató elmondása szerint a nyári szünetben az intézmény családgondozója időnként meglátogatja a családot, az alapellátás szakembereivel való együttműködésére vonatkozó kérdésünkre adott válsz, mi szerint „van” nem volt meggyőző. A gyermek családba való visszakerülése nem jellemző. A gyermekek közül alig néhányat látogatnak, erre vonatkozóan pontos adatot az intézmény nem adott. A látogatás hiányát az igazgató a szülők anyagi helyzetével indokolta. Ez idáig szülő elszállásolást nem kért, de van rá lehetőség. A szülők a gyermekotthon könyvtárában, vagy a vezető szobájában lehetnek együtt gyermekikkel, jó időben a kertben vagy a környéken sétálhatnak. A szülő utazását a gyermekotthon havonta egyszer 90%-os költségtérítéssel támogatja.
4/ Egészségügyi ellátás 
Az iskolaorvost szerződéses jogviszonyban foglalkoztatja az intézmény, rendelési ideje nincs, szükség szerint jelenik meg, vagy a gyermeket viszik a rendelőbe. A védőnő hetente egyszer, 8 órában tartózkodik az iskolában. A szakellátott gyermekek háziorvosa az iskolaorvos, a nagykorúaké az iskola üzemorvosa. A városban a háziorvosi, gyermekorvosi ellátás, a szakrendelés és a kórházi ellátás megoldott. A szakellátott gyermekek mintegy 10%-a pszichiátriai kezelést is igényel, a várakozó lista azonban nagyon hosszú. Az igazgató elmondása szerint a pszichés problémával küzdő gyermekek indulataikat gyakran rongálással vezetik le, az idősebbeknél, a (füves) cigarettahiány is agressziót válthat ki. Hangulatjavító, nyugtató jellegű gyógyszereket pszichiáter szakorvos rendelése alapján kapnak a gondozottak, ha nem szedik be indulatkitöréseik nehezen kezelhetők. A gyermekotthonban vannak súlyos magatartási problémával küzdő gyermekek, de – vélhetően az életkor összetétel miatt – küzdenek drogproblémákkal („füves” cigaretta), sőt kimenőkön, ünnepnapokon olykor az alkohol is gondot okoz. 
5 /Szabadidő
A gyermekek az iskolai foglakozásokat követően érkeznek a gyermekotthonba, a tanulási idő csoportonként változik, egyedül, vagy nevelővel együtt tanulnak. A délutáni órákban – igény szerint – mennek vissza az iskolai sportfoglalkozásokra, szakkörökre. A II. gyermekotthon egyik nevelője szorgalmazza a sporttevékenységet, neveltjei többször nyertek ping-pong bajnokságot, rendszeresen indulnak egyéb versenyeken is, jó időben kirándulásokat, biciklitúrákat szerveznek. Az igazgató elmondása szerint minden háznak van saját szabadidős programja, a nagyobb gyermekek délutánonként önállóan mennek kimenőre. Munkatársaim a helyszíni vizsgálat idején szervezetlenséget, a hasznos időtöltés hiányát érzékelték.
6/ Gyámi tevékenység
A gondozottak gyámja a gyermekotthon vezetője, gyámi képzésen nem vett részt, gyermekvédelmi gyakorlatot az intézményben szerzett. Gyámi feladatai ellátásához a másik szakmai egység vezetőjétől, a korábbi igazgatótól és a gyermekvédelmi szakszolgálat gyámi-gondozói tanácsadójától kapott segítséget. 
7/ A gyámok segítése, ellenőrzése
A I. szakmai egység vezetője a szakszolgálat gyámi-gondozói tanácsadójával napi (telefon, e-mail) kapcsolatban van. A tanácsadó hetente látogatja az intézményt, a gyermekkel személyesen is találkozik, többen kérik négyszemközti beszélgetésre. A gyermekjogi képviselő az utóbbi években személyesen nem kereste fel az intézményt, a gyám vele e-mailen tart kapcsolatot.
8/Házirend
Mindkét gyermekotthon házirendje tartalmazza „az eltávozásra, szabadságra vitel időpontját és módját a gyermekotthon házirendje, illetve a gyám, az illetékes gyámhivatal és a hozzátartozó előzetes megállapodása határozza meg.” Az I. számú gyermekotthon házirendjén nem szerepel a jóváhagyó igazgató neve. Egyik házirend sem tartalmaz az érdekképviseleti fórum véleményezési és egyetértési jogára vonatkozó információt.
9/ Érdekképviselet
A gyermekotthonban érdekképviseleti fórum és gyermekönkormányzat működik.
10/ Szupervízió
2010-ig a továbbképzési támogatásból évente egyszer volt rá lehetőség. A munkatársak véleménye szerint akkor volt igazán hatékony, ha azt olyan külsős szakember tartotta, akit az idáig nem ismertek.
11/ Ellenőrzés
A rendelkezésünkre bocsájtott iratok tanúsága szerint a szociális és gyámhivatal az intézményben 2007. október 9-én tartott ellenőrzést, a jegyzőkönyv 2008. február 15-én kelt. Fenntartói ellenőrzésről szóló dokumentumot az intézmény nem adott.
12/ Étkeztetés
Az intézményben a többféle típusú feladat ellátás miatt eltérően oldják meg a gyermekek étkeztetését. Az iskolában saját főzőkonyha biztosítja a nem lakóotthonban lakó gyermekek ellátását, a lakóotthoni csoportokban – csoportonként összeállított étlap szerint – a gyermekfelügyelők főznek. A fenntartó a tanév végével az iskolai főzőkonyha megszüntetését tervezi. Az étkeztetés belső szabályzatában a napi élelmezésre fordítható összeg 395/Ft/nap/fő, az intézmény vezetőjének tájékoztatása szerint 430 Ft. 2007. óta a csoportok maguk gondoskodnak az étkezésükről, az étlap összeállítása a gyermekfelügyelők feladata, azt a gyermekotthonok vezetői hagyják jóvá, a gyerekek is tehetnek javaslatot. (A Gesztenyésház egyik csoportjának étlapját ad-hoc módon vezették, éppen a vizsgálat napjának ebédjéig volt kitöltve.) Költségvetési okokból a gyümölcs, zöldség, húsétel nem gyakori. Alma és tejprogramban nem vesz részt az iskola, mivel a költségeket meg kellett volna előlegezni. A lakóotthon étrendjének kiegészítéséhez a felügyelők, a nevelők és a gyermekotthon vezetője is több esetben saját kiskertjében termelt zöldséggel, gyümölccsel járul hozzá. Speciális étkezési igényű gyermek nincs az intézményben. Az áttekintett étlapok alapján a gyermekek étkezése egyhangú, uralkodnak a szénhidrátban dús ételek, kevés a zöldség és a gyümölcs, húsétel hetente egyszer van, uzsonnára többször csupán ropit kapnak a gyerekek, hétvégén nincs tízórai. A nevelési program ugyanakkor tartalmaz az egészséges táplálkozással kapcsolatos programokat. (pl. speciális lisztből való süteménysütés). A helyszíni vizsgálat idején a I. gyermekotthon egyik csoportjában gyümölcsleves és disznótoros volt az ebéd, a másik csoportban a gyümölcsleves után marhapörköltet készítettek tarhonyával. Az éppen ebédelő gyermekek jóízűen fogyasztották az ételt. A II. gyermekotthon helyszíni látogatására ½ 2 körül került sor, ekkor már az ebédnek nyoma nem volt, a nevelői szobában az elkészített uzsonna volt látható.
13/ A helyszíni vizsgálat tapasztalatai
Munkatársaim a helyszíni vizsgálaton mindkét gyermekotthoni egységet megtekintették. A szakmai egységek két egymáshoz közel álló épületben vannak. Minden csoporthoz tartozik egy nagyméretű étkezős konyha, 1-4 gyermek által lakott hálószobák, nemenkénti fürdőszoba, irodahelyiségek, nevelői szoba, fürdőszoba. Az I. gyermekotthonban a fürdőhelyiségek beáznak, a csaptelepek elhasználtak. A II. gyermekotthon fürdőszobái valamivel jobb állapotban vannak. A fürdőszobák és a mellékhelyiségek mindkét szakmai egységben piszkosak, vizeletszagúak voltak. A szobák többsége teljesen sivár, minden otthonosságot nélkülöz. A gyermekek láthatólag maguk döntenek a dekorálásról, egyes szobákban a bentlakók sportrendezvényeken szerzett érmeikkel, újságból kivágott képekkel, poszterekkel igyekeztek környezetüket otthonossá tenni. Több gyermeknek van a családi pótlékból vásárolt saját számítógépe. Egyes szobákban hiányzott a kilincs, az ajtózár, volt azonban beszakított ajtó és fal. A szakdolgozók elmondása szerint több gondozott agresszióját vezeti le a tárgyakon. Mindkét gyermekotthon tetőterében tágas világos szoba van. Az I. gyermekotthonban ezt a helyiséget barátságosan berendezték, előadásokra, csoportmegbeszélésekre használják. A másik szakmai egységben ebben a szobában tárolják a Németországból kapott adományokat. A kapott tájékoztatás szerint a fenntartó évek óta nem fordított pénzt a felújításra, az egész intézménynek egy karbantartója van, saját erőből csak a tisztasági festést tudták megoldani. A legfiatalabb gyermek 11, a legidősebb – utógondozott – 23 éves. Az enyhe, illetve középsúlyos fogyatékossággal élők esetében problémát jelent, hogy szociális otthoni elhelyezésükre több évet kell várni. Előfordul, hogy a fiatal életkora miatt már utógondozói ellátásban sem részesülhet, ezért az intézmény normatív támogatást már nem kap utána, de – tekintettel arra, hogy nem tud hová menni – a gyermekotthonban maradt. A csoportokban a házirendet, és a gyermekjogi képviselő elérhetőségét kifüggesztették.

B/ Általános Iskola, Speciális Szakiskola és Gyermekotthon
(8416 Bakonyoszlop, Kossuth u. 1.)
A vizsgálat időpontja: 2011. május 19.

Az Észak-Bakonyban elhelyezkedő, mintegy 500 lakosú településen lévő Eszterházy-kastélyban 1943. óta nevelkednek az állam gondoskodására szoruló gyermekek. Az intézményt a Fővárosi Önkormányzat tartja fenn, 2006-ban – a tetőszerkezet leégése után – teljes körűen felújították. Az intézmény főbb tevékenységei közé tartozik az általános iskolai tanulók nevelése, oktatása I-IV. évfolyamon; a sajátos nevelési igényű gyermekek általános iskolai nevelése, oktatása I-VIII. évfolyamon; nappali rendszerű szakiskolai oktatás 9-10. évfolyamon és pedagógiai szakszolgáltatás. Az intézmény gyermekotthonában normál és különleges szükségletű gyermekek, és utógondozásban részesülő fiatal felnőttek élnek. Az épületek nem akadálymentesítettek. A kastélyban egy terápiás célra kialakított helyiséget akadálymentesítettek, a helyiség azonban akadálymentesen nem közelíthető meg. A nappali rendszerű képzésre 50, a gyermekvédelmi szakellátásra 56 (40 fős gyermekotthoni és 2x8 fős kakásotthoni) férőhelyre van működési engedélye az intézménynek. Az iskolában 34 fő tanul.
1/ A gyermekotthon
Az alapító okirat szerint a gyermekotthon a szakellátás keretében gyermekotthoni, különleges gyermekotthoni és utógondozói ellátást biztosít. A helyszíni vizsgálat idején a gyermekotthonban 26 fő, az egyik lakásotthonban 7 fő, a másikban 8 fő gyermek, illetve utógondozott fiatal élt. A gyermekotthon és a lakásotthonok határozatlan időre szóló működési engedéllyel rendelkeznek. Az intézményben lehetőség van a normál, valamint a különleges, vagy speciális ellátást igénylő testvérek integrált elhelyezésére. A csoportokban 1 nevelő, 1 gyermekvédelmi asszisztens és 3 gyermekfelügyelő dolgozik. Az egyik gyermekfelügyelő képesítésének megszerzése folyamatban van. A pszichológusi munkakört nehezen tudták betölteni, egy évig az intézmény csak olyan pályakezdő szakembert tudott foglakoztatni, aki a fővárosban élt, és csupán hétfőtől csütörtökig tartózkodott az intézményben. A jelenlegi főállású pszichológus a szomszédos településről jár át. A gyermekotthoni részben a fejlesztőpedagógusi állás betöltött, a lakásotthonok szakmai vezetője félállásban látja el ezt a feladatot. A gyermekotthonnak heti 40 órában, a lakásotthonoknak heti 20 órában van családgondozója. Az igazgató elmondása szerint a fluktuáció nem jellemző, a munkatársak helybeliek, vagy a környező településeken élnek. Mindössze egy csoport van, ahol nincs férfi szakdolgozó. Új munkatárs felvételére általában akkor kerül sor, ha valaki szülési szabadságra megy. A pályázókat először az igazgató, majd a szakmai egység vezetői hallgatják meg, ha van pszichológus az ő véleményét is kikérik. Az intézményvezető, a gyermekotthon és a lakásotthon vezetője egyaránt gyógypedagógus végzettségűek. 
2/ A szakellátásba kerülés oka
Az igazgató a beutalások vezető okaként az iskolai kudarcokat, iskolakerülést, a szülői felügyelet hiányát jelölte meg. Az utóbbi években elhelyezett gyermekek többsége 14. életévét betöltötte, iskolai lemaradásuk – még ha a korosztályuknak megfelelő osztályba járnak is – átlagosan 2-3 év. A tapasztalatok szerint a belső iskola, a természetközelség megnyugtatja a gyermekeket, csökkent a szökések száma is. 
3/ Kapcsolattartás
Minden gondozott lakóhelye a főváros. Kapcsolattartásra péntekenként az intézmény kisbuszával viszik a gyermeket Budapestre, a Népligetig, vasárnap délután a szülőknek ugyanide kell visszavinniük őket. Az intézményben van két vendégszoba, ahol a szülőket el tudják szállásolni. Egy hatos testvérsor szülei a gyermekotthon területén látogathatják gyermekeiket, ők az elmúlt év karácsonyán a vendégszobában aludtak. A gyámhivatali határozatok szerint összesen 12 gyermek szülei csak a gyermekotthon területén találkozhatnak gyermekeikkel, egy gyermek kapcsolattartását a hatóság a fővárosi gyermekvédelmi szakszolgálatnál szabályozta. A gyermekjóléti alapellátás szakembereivel jó a kapcsolatuk, az időszakos kapcsolattartás idején az alapellátás szakemberei kimennek a családokhoz, ha problémát észlelnek azt nyomban jelzik. Bár a kapcsolattartás elősegítéséért az intézmény sokat tesz, hazagondozás elenyésző számban fordul elő, a gyermekek többsége az intézményben lesz nagykorú és sokan igénybe veszik az utógondozói ellátást is. A szociális és gyámhivatal ellenőrzési anyaga szerint a hazagondozást akadályozó okok között szerepel a szülő, vagy nagykorú testvér mentális állapota, pszichés betegsége. A speciális ellátást igénylő gyermekek nevelését a szülők – az otthon maradó gyermekek védelmére hivatkozva – nem vállalják. Jelentős okként jelenik meg a szülő, vagy az egyik szülő hajléktalansága, vagy új kapcsolata. 
4/ Egészségügyi ellátás
Az iskolaorvosi feladatokat Bakonyoszlop, Bakonyszentkirály és Csesznek körzeti orvosa látja el, az intézményben szerdánként 13-15 óra között rendel, van főállású ápolónő, szerződéses fogorvos. Szakrendelésre Zircre, vagy Veszprémbe tudják a gyermekeket vinni, a kórházi kezelés a veszprémi kórházban megoldott.
A pszichiátriai kezelésre szoruló gyermekek ellátását nagyon nehezen tudják megoldani. A 18 év alatti gyermekeket a veszprémi kórház Győrbe irányítja, de a sürgősségi ellátáson kívül itt sem foglakoznak velük. A fővárosi Vadaskert Kórház mentővel szállított gyermeket nem fogad, hónapokkal előbb kell a kezelésre időt kérni. A budapesti Heim Pál Gyermekkórházba és a Nyírő Gyula Kórházba is visznek gyermekeket. Veszprém megyében korábban egy olyan pszichiáter volt, aki gyógyszereket írt fel a 18 év alattiaknak, de nem kezelte őket. 
A nagykorú pszichiátriai kezelésre szorulókat a Sümegi Kórház látja el. 
Drog és/vagy alkohol problémával küzdő gyermek az intézményben nincs, a dohányzás azonban nagyon sok gyermeket érint. Az újonnan felvett, 12. évet betöltött gyermekek többnyire már úgy érkeznek, hogy dohányoznak.
5/Szabadidő
A belső iskolások 15 óráig a tanulószobában tanulnak, a külső iskolába járó – ép értelmű gyermekeknél – nagy hangsúlyt fektetnek a házi feladat elkészítésére, a tanulásra. Szabadidőben lehetőség van állatgondozásra, kerékpározásra, szabadtéri játékra. Havonta egy közös kirándulásra, színházlátogatásra viszik a gyermekeket, rendszeresen járnak moziba és a pápai fürdőbe. A nyári szünetben 1 hétre nyaralni mennek a csoportok. Heti négy alkalommal van lehetőség arra, hogy a gyermekek az intézmény saját lován lovagoljanak, a közeljövőben tervezik egy másik ló vásárlását is. Az udvaron – kifejezetten terápiás célból – kialakítottak egy állatsimogatót is. A gyermekotthonnak színjátszó csoportja sikeresen szerepel különféle rendezvényeken. A gyermekek részt vesznek a környező települések rendezvényein (falunapok, kézműves foglakozások, búcsúk, sportnapok stb.), a születésnapi zsúrokra meghívják a falubeli osztálytáraikat, és ők is elmennek hozzájuk.
6/ Gyámi tevékenység
A gyermekek gyámja a gyermekotthon, illetve a lakásotthonok vezetője, 3 gyermeknek pedig a gyermekotthon igazgatója. Gyámi képzésen egyikük sem vett részt. Az igazgató 2008-tól vezeti az intézményt, gyermekvédelmi gyakorlata korábban nem volt. A gyámok feladataik megtanulásához a gyermekvédelmi szakszolgálat gyámi-gondozói tanácsadóitól kaptak segítséget.
7/ A gyámok segítése, ellenőrzése
A gyámi-gondozói tanácsadók 2 havonta keresik fel az intézményt, de a gyámok telefonon bármikor tanácsot, segítséget kérhetnek tőlük. A tanácsadók minden látogatáskor lehetőséget adnak a gyermeknek a személyes találkozásra, ezt igénylik, kérik is a gondozottak. A fenntartó szakreferensétől a munkatársak szakmai segítséget kérhetnek. A gyermekjogi képviselő személyesen 2010 nyarán járt a gyermekotthonban.
8/Házirend
A házirend tartalmazza az NM. rendelet kötelező tartalmi elemeit.
9/ Érdekképviselet
A gyermekotthonban érdekképviseleti fórum és gyermekönkormányzat működik.
10/ Szupervízió
Az intézmény pszichológusa tartja a csoportok gyermekfelügyelőinek. Külső szakaember által vezetett szupervízió ez idáig nem volt, anyagi erőforrás nincs is rá.
11/ Ellenőrzés
A szociális és gyámhivatal helyszíni ellenőrzést 2011. február 10-én folytatott az intézményben. A fenntartó a Köt. 102. § (2) bekezdésének d/ pontja szerinti ellenőrzést 2007 szeptemberében végzett. A Gyvt. szerinti ellenőrzésről dokumentumot az intézmény nem adott.
12/ Étkeztetés
A gyermekek hétköznap az iskola konyháján ebédelnek, egyébként a reggeli, tízórai (csomagolva), uzsonna és a vacsora, illetve a hétvégi étkezések készülnek a csoportokban. A gyermekotthonban a közbeszerzés keretében beszerzett alapanyagokból az egyes csoportokban – két-két csoportban azonos étlap alapján – készítik el az ételt. Gyermekenként 300 Ft összegben lehetőség van a közbeszerzési listán található termékek közül további rendelésre is. Az étlapot – lehetőség szerint figyelembe véve a gyermekek kívánságát – a csoportok készítik, azt az élelmezésvezető hagyja jóvá. Az orvosi ellenőrzés nem jellemző, néha a védőnő tesz javaslatokat. Az étlapok összeállításakor figyelemmel vannak a speciális étkezésű gyermekekre is (a vizsgálat idején volt cukorbeteg gondozott). Az étlapon rendszeresen szerepel tej, egyéb tejtermék, gyümölcs és zöldség, sokszor fogyasztanak teljes kiőrlésű lisztből készült pékárukat is. Az ételek alapvetően változatosak, a ropi és virsli azonban hetente visszatér. Az iskolatej, illetve alma programban nem vesznek részt, mivel azokat saját maguk tudják biztosítani. Vízvételi hely az étkezéshez biztosított az étkezdében, azonban külön ivókút, büfé nincs az intézményben. Külön programjuk az egészséges táplálkozás érdekében nincs, arra a mindennapi élet során fordítanak kiemelt figyelmet. Rendelkeznek a kalória számításához szükséges programmal, amit alkalmaznak is. Az eltérő korosztályok számára a szükséges kalória mennyiséget a kimért egyedi adagok nagyságának eltérésével biztosítják. Hatósági és fenntartói ellenőrzések rendszeresek, hiányosságokat e téren nem tártak fel.Az étkezési normatíva 795 Ft/nap/gyermek.
13/ A helyszíni vizsgálat tapasztalatai
Az intézményt nagy, rendezett park veszi körül, ami már önmagában is jó hatással van a fővárosból érkező, érzelmileg és/vagy pszichésen sérült gyermekekre. Terápiás célból lovat és szamarat tartanak. A helyszíni vizsgálaton munkatársaim megtekintették a gyermekotthont és a Bakonyszentkirályon lévő két lakásotthoni egységet. Az ellátottak életkora 7-24 év. A gyermekotthonban 4 tíz fős csoportot alakítottak ki. A Szivárvány lakóegység létszáma feltöltött, heten különleges szükségletűek, egy gyermek normál szükségletű, egy speciális ellátást igényel, egy fiatal utógondozott. A Fénysugár lakóegység 4 gondozottja közül egy speciális szükségletű. A 3 utógondozottat már gondnokság alá helyezték, szociális otthoni elhelyezésükre várnak. A Borostyán lakóegységben hatan élnek, ketten különleges szükségletűek, ketten utógondozott fiatal felnőttek. A Hóvirág lakóegységben hat gyermek él, közülük ketten különleges szükségletűek. Minden lakóegységben van előtér, étkező/konyha, nappali, kamra, nemenkénti vizesblokk, nevelői szoba, 1-3 ágyas szobák, a gyermeknek saját íróasztala. A lakóegységek tágasak, jól felszereltek, barátságosak, a falakat a gondozottak képeivel is díszítik. A biztonsági szűrőprogramos számítógépet meghatározott időben használhatják a gyermekek. Bakonyszentkirályon a fenntartó két családi házat vásárolt meg lakásotthonnak. Mindkettő igényesen berendezett, jól felszerelt, tágas, ápolt kerttel körülvett. A szobákat lakóik saját ízlésük szerint díszítik, a kertet művelik, mindkét helyen tartanak kutyát. A gondozottak fényképeik láthatóak a falakon. Az egyik nevelő a lakásotthonban felnőtt, és már távozott gondozott számára a saját és a közösség életét megörökítő albumot készített. Terveik között szerepel, hogy minden kikerülő gyermekeket megajándékoznak hasonló füzettel. A Fenyő lakásotthonban egy négyes testvérsor és három egymással rokoni kapcsolatban álló gyermek él, közülük egy különleges szükségletű, négyen már utógondozottak. A Sziklakert lakásotthon 8 lakójából ketten különleges ellátást igényelnek, az utógondozottak száma 6 fő. A születésnapokat, névnapokat, ünnepeket a gyermekotthonban lakásotthoni egységekben mindenhol megtartják. A gyermekjogi képviselő elérhetőségét, a házirend és a heti étlapot minden lakóegységben jól látható helyen kifüggesztettek.

C/ Móricz Zsigmond Általános Iskola, Speciális Szakiskola, Kollégium, Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézmény, Nevelési Tanácsadó, Egységes Pedagógiai Szolgálat, Gyermekotthon
(8960 Lenti, Béke u. 71.)
(A helyszíni vizsgálat időpontja: 2011. április 5.)

A Zala Megyei Önkormányzat fenntartásában lévő intézmény 1980. óta működik a 8700 fő lakosú kisvárosban. Alaptevékenysége a tanulásban akadályozott tanulók oktatása, gyermekotthoni, kollégiumi ellátás, pedagógiai szakszolgálat. Az intézmény 2000-ben vette fel Móricz Zsigmond nevét. A helyszíni vizsgálat idején az épület homlokzatán az intézmény neve nem volt kiírva, a főbejárat zárva volt, a „portaszolgálatot” gyerekek látták el. Az általános iskolában sajátos nevelési igényű (tanulásban akadályozott, értelmileg akadályozott, autista, beszéd és nyelvi nehézségekkel küzdő, hallás, látás fogyatékos, mozgáskorlátozott) tanulókat oktatnak, nevelnek és fejlesztő iskolai oktatást is folytatnak. A sajátos nevelési igényű tanulók konyhai kisegítő, táj-és kertgondozó, valamint festő szakiskolai képzettséget szerezhetnek. Az iskolába 186 gyermek jár, közülük húsz fő kollégista. A többcélú intézmény 52 gyermekvédelmi szakellátásba vett gyermekről, illetve 8 utógondozott fiatal felnőttről gondoskodik. 29 gyermek tartós betegsége, illetve fogyatékossága miatt igényel különleges ellátást, ők az intézmény iskolájában tanulnak. A 23 normál szükségletű gyermek külső iskolába jár.
1/ A gyermekotthon
Az alapító okirat szerint a gyermekotthon a szakellátás keretében gyermekotthoni és különleges gyermekotthoni ellátást biztosít. A különleges és normál szükségletű szakellátott gyermekek az intézmény gyermekotthonában, illetve a gyermekotthon telephelyein integráltan nevelkednek. Az iskolával egy épületben lévő gyermekotthonnak és az ugyanitt lévő lakásotthonnak 10-10 fő (gyermekre és utógondozott fiatal felnőttre) ideiglenes hatályú működési engedélye van 2012. december 31-éig. A településen lévő négy lakásotthoni telephely közül kettő ugyancsak 2012. december 31-éig ideiglenes, kettő pedig határozatlan idejű működési engedéllyel rendelkezik. A csoportokban egy pedagógus és négy gyermekfelügyelő dolgozik. A szakdolgozók a városban élnek, vagy a környékbeli településekről járnak be, a fluktuáció nem jellemző. A fenntartó, valamint a szociális és gyámhivatal 2010. évi ellenőrzési jegyzőkönyve rögzítette, hogy a pszichológus, a családgondozó, a fejlesztőpedagógusi és a gyermekvédelmi asszisztensi munkakörökben foglalkoztatottak létszámaránya nem felel meg az NM rendelet előírásainak, hiányzik ½ családgondozó, 1 ½ pszichológus, 1 ½ fejlesztőpedagógus. Az iskola pszichológusa heti 3 órában nyújt segítséget a gyermekeknek. A különleges szükségletű gyermekeket az oktatási intézmény szakirányú végzettségű munkatársai fejlesztik. A gyermekotthon vezetőjének tájékoztatása szerint a normál szükségletű gyermekeknek is szüksége van fejlesztésre. A szakmai egységek kialakítása nem történt meg, az 5 lakásotthon, illetve a belső gyermekotthoni csoport – 60 férőhellyel – egy egységet képez. A szakmai egységeket azért nem alakították ki, mert a 48 főben maximált gyermekotthoni létszámra nem elegendő a szakdolgozók száma. A munkatársakat a szakmai vezető és az igazgató választja ki, többségüknek korábban nem volt gyermekvédelmi gyakorlata. A vezetőség tervezi, hogy a gyermekvédelmi munkára alkalmatlan személyeket pszichológus segítségével szűrik ki.
2/ A szakellátásba kerülés oka
Többnyire a szülők elhanyagoló magatartása (az aluliskolázott szülők gyermekeiket nem járatják iskolába), illetve alkoholizmusa a gyerekek bekerülésének legfőbb oka. Az iskolakerülés ideje néhány hónaptól 4-5 évig is terjedhet, egyre gyakoribb, hogy a családból való kiemelésre kamaszkorban kerül sor. A kamaszkorban szakellátásba vett gyermekek iskolai lemaradásukat már nem tudják pótolni, az önálló életkezdés számukra nehezebb. A szakemberek véleménye szerint a szakellátásban hosszabb időt eltöltők számára az iskola és a gyermekotthon biztonságot nyújthat. Az életkezdési támogatásból lehetőség van ingatlan vásárlásra. Mivel a településen és környékén kevés a munkalehetőség a 18. életévüket betöltöttek segítséget kapnak a munkakereséshez, közmunka programban való részvételhez. 
3/ Kapcsolattartás
A szakemberek a családi kapcsolatok erősítését rendkívül fontosnak tarják, ennek érdekében a közelmúltban kétéves személyiségfejlesztő és családgondozási projektet indítottak. A szakellátásban dolgozók úgy vélik, hogy az alapellátás és a szakellátás között érdekellentét áll fent, ugyanis, ha a gyermekről az állam gondoskodik az alapellátás szakemberei a vér szerinti családot nem, vagy csak formálisan gondozzák. A gyermek hazagondozásához a gyermekotthon családgondozója az alapellátás szakembereitől nem kap valós segítséget, a párhuzamos gondozást eredménytelennek tartják. A szakellátott gyermekek közül 3-4-en folyamatosan szökésben vannak, többnyire családjukhoz mennek. A rendőrség a kiadott körözés alapján visszaviszi őket az otthonba, de lehetőség szerint az intézményi gépkocsival a nevelők mennek el értük. A szökéseket csak úgy tudják kiküszöbölni, ha tudnak a gyermeknek „megtartó” elfoglaltságot, programot kínálni. A szakellátott gyermekek lakóhelye és az intézmény között a távolság többnyire nem haladja meg az 50 km-t. A vizsgálat idején egy olyan gyermekeket gondoztak, akinek szülei kissé távolabb, Lentitől mintegy 60 km-re laknak. A gyermekek 95%-ának van vér szerinti rokonával kapcsolata, a gyámhivatalok a folyamatos kapcsolattartást általában kéthetente, ritkábban havi gyakorisággal szabályozzák. Időszakos kapcsolattartásként évente 3x1 hetet, illetve a tavaszi, téli szünetek teljes idejét, vagy annak jelentős részét tölthetik otthon a gondozott gyerekek. A szakemberek szerint az elmúlt években szemléletváltás történt, egyre inkább előtérbe kerül a családi kapcsolatok támogatása. Az újonnan felvett gyermeknél a gyám időpontot egyeztet a szülővel. Annak érdekében, hogy a családot és lakhatási körülményeiket megismerjék az első találkozásra az intézmény gépkocsijával viszik a gyermeket, majd ezt követően a családgondozó is figyelemmel kíséri a kapcsolattartást. A hazautazás költségeit az intézmény állja. Egy esetben fordult elő, hogy a gyermekét látogató, szociális ellátásban részesülő szülőnek éjszakai szállásra volt szüksége. Az intézménynek erre nincsen kapacitása, de szükség esetén el tudják szállásolni a szülőt.
4/ Egészségügyi ellátás 
Az iskolába az iskolaorvos és a védőnő rendszeresen jár. Az intézmény nevelési tanácsadójában két pszichológus dolgozik, ők szükség szerint, heti néhány órában tudnak a szakellátott gyermekekkel foglakozni. A gyermekotthonnak külön pszichológusa nincs. Lentiben két gyermekorvos praktizál és szakrendelő is van. A szakellátott gyermekek TAJ kártyája a helyi gyermekorvosnál van, a havi 6000 Ft-os közgyógyellátási keret a gyógyszerköltségeket fedezi, a krónikus betegek gyógyszereit az intézmény vásárolja meg. A gyerekek közül öten pszichiátriai betegek, őket a zalaegerszegi gyermekpszichiátriai szakrendelésre viszik. A nyugtató jellegű gyógyszereket a szakrendelésen írják fel, és minden esetben visszarendelik a gyermeket kontrollvizsgálatra. Kérdésünkre a szakemberek elmondták, hogy vannak olyan gyermekek, akik tartós betegségük és/vagy fogyatékosságuk miatt eleve különleges ellátást kapnak, de e mellett speciális ellátást is igényelnek. A megyei szakértő bizottság sok esetben férőhely hiányában nem tesz javaslatot a speciális ellátásra, az intézmény előzetes megbeszélést követően fogadja a különleges és speciális ellátást igénylőket is. A szakemberek véleménye szerint a magatartási problémákkal küzdő gyermekeket tudják integráltan nevelni, az integráció a pszichés problémákkal küzdőknél nehezebb. Pszichoaktív szereket használó gyermekük ez idáig nem volt, de integrált nevelésüket nem is tartják megoldhatónak.
5/Szabadidő 
A gyermekek többsége a napközis foglakozást követően érkezik a lakásotthonokba. A nem napközis gyermekek ½3-tól 4 óráig egyénileg, vagy csoportosan tanulnak. Hétköznaponként a szabadidős programok nem mindig tervezettek, a hétvégeken az intézményben maradó gyermekek sétálni, kirándulni, kerékpározni mennek, részt vesznek a városi rendezvényeken. A helyi termálfürdőbe minden gyermeknek van bérlete. A gondozottak választásuk szerint abban az iskolában sportolhatnak, ahová járnak. Az intézmény iskolájának egyik testnevelő tanára felkészítésével a gyermekek asztalitenisz bajnokságokon szerepelnek sikeresen, sőt, jutalomból több olyan rendezvényen vesznek részt, ahol sportolókkal találkozhatnak. A szakemberek megítélése szerint az integráció megkönnyíti az egészséges és a sérült gyermekek egymással szembeni elfogadását.
6/ Gyámi tevékenység
A gyermekotthon vezetője a belső gyermekotthonban és a lakásotthonban elhelyezett gyermekek gyámja, ő évekkel ezelőtt részt vett gyámi képzésen. A külső telephelyeken lévő lakásotthonokban lakó gyermekek gyámjai az otthonvezetők. Őket a gyámi feladatokra nem készítették fel, feladataikról korábban a gyámhivatali értekezleteken esett szó. Ilyen jellegű képzés/továbbképzés azonban az elmúlt években nem volt. 
7/ A gyámok segítése, ellenőrzése
A szakszolgálat gyámi-gondozói tanácsadói havonta tesznek látogatást az intézményben, ilyenkor személyesen is találkoznak a gyermekekkel. Az otthonvezető tájékoztatása szerint a tanácsadók elsődlegesen ellenőrző funkciót látnak el, a gyámokat segítő tevékenységüket nem érzékelik. A megyében élő gyermekjogi képviselő 2 évvel ezelőtti nyugdíjazásáig rendszeresen járt a gyermekotthonban, a felmerülő problémákat közösen beszélték meg. A megyében jelenleg gyermekjogi képviselő feladatokat ellátó személy Budapesten lakik, az intézményben még nem járt, csak telefonon szokott érdeklődni.
8/ A házirend 
A napirendből adódó feladatokat és a kapcsolattartás rendjét a szakmai program tartalmazza, a házirendben ez nem szerepel.
9/ Érdekképviselet
Az intézményben érdekképviseleti fórum működik.
10/ Szupervízió
Alkalmanként, pályázati erőforrásokból tudnak tartani, a munkatársak igényelnék. 
11/ Ellenőrzés
A szociális és gyámhivatal 2010 májusában, a fenntartó 2010 júniusában folytatott az intézményben ellenőrzést.
12/ Étkeztetés
Az intézményben többféle, az eltérő funkciók miatt több étrend is készül. Az iskola és a diákotthon közétkeztetése azonos, míg a belső gyermekotthonnak egyes lakóotthonoknak egyedi heti étrendjük van. A szakellátott gyermekek hétközben az iskolában tízóraiznak és ebédelnek. Az iskola saját főzőkonyhával rendelkezik. A gyümölcs költségvetési okból nem gyakori. Nyers zöldséget – szintén költségvetési szempontok miatt – elsősorban idényjelleggel használnak. A kenyérfélék közül gyakori a barna és a magvas kenyérféle, péksütemény. A natúr tejtermékek inkább főzési alapanyagok, az édesített joghurtok előfordulnak az étlapon, a tízóraihoz italt nem terveznek. Az iskolatej programban ebben az évben nem vesznek részt. Az intézményben speciális étkezési igény megoldott, azonban sem büfé, sem étel, ital automata, vagy külön ivókút nincs. Az iskolának ebben az évben kenyérprogramja volt, külön témakörként dolgozták fel a kenyérkészítést a búzatermeléstől az elkészítésig, valamint rendeztek kiállítást, szerveztek pékséglátogatást, és rétessütést. A lakásotthonban élő gyermekek étkeztetése – külön étlapok szerint – a lakásotthonban biztosított. A szakellátott gyermekek étkezésének normatívája napi 613 Ft/fő. A lakásotthonokban figyelembe veszik a gyermekek kívánságait (az egészséges étrendre is tekintettel), példaként említették a szülinapos kéréseit. Az áttanulmányozott étlapok szerint a gyermekek többnyire kiadós főtt ételt kapnak vacsorára is. Hetente két-három alkalommal van gyümölcs (alma, banán, narancs, mandarin).
13/ A helyszíni vizsgálat tapasztalatai
A helyszíni vizsgálat során munkatársaim az iskola épületében lévő gyermekotthont és az egyik lakásotthont tekintették meg. A belső gyermekotthonban 9 gyermek 2-3 ágyas szobákban él, a szobák szekrénnyel, ággyal, (író)asztallal felszereltek, az asztalokhoz azonban több helyen nem volt szék. A konyha és a nappali tágas, megfelelően felszerelt barátságos, a vizesblokkok tiszták. A lakásotthon 2000-ben épült, az elmúlt évben pályázati forrásokból felújították, kicserélték a nyílászárókat, festettek, vízmelegítésre napkollektort építettek be. A nyitott teraszból a beépítést követően kapcsolattartó helyiség lett. A lakásotthonban 5 normál és 5 különleges szükségletű gyermek él. A különleges szükségletűek közül hárman pszichiátriai betegek. A gyermekjogi képviselő, illetve a gyámi-gondozói tanácsadó elérhetőségeiről szóló tájékoztató nem volt kifüggesztve a lakásotthonokban.

D/ Általános Iskola, Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézmény, Diákotthon és Gyermekotthon (1089 Budapest, Diószeghy u. 25.)
A vizsgálat időpontja: 2011. június 14.

Az épületben 1973 előtt fiú nevelőotthon működött, ezt követően és azóta középsúlyos értelmi fogyatékossággal élőket oktatnak, valamint diákotthont és gyermekotthont működtetnek. Az Orczy kert mellett található ingatlan a Magyar Állam tulajdona. Az intézményt fenntartó Fővárosi Önkormányzat az ingatlant az államtól ingyenes használatra kapta meg. 2008-ban az iskolát és a diákotthont átköltöztették a fenntartó tulajdonában lévő IX. kerületi épületbe, a Diószeghy utcában lévő helyiségeket átalakították. A helyszíni vizsgálat idején már csak a szakellátott gyermekek, illetve utógondozott fiatal felnőttek éltek az intézményben. Az épület nem akadálymentes. Az iskolába 101 gyermek jár, közülük 35 a diákotthoni elhelyezett. A 29 fő gyermekvédelmi szakellátásban részesülő közül tizenketten utógondozottak. Ők cselekvőképességet kizáró, vagy korlátozó gondnokság alatt állnak, bentlakásos intézményi elhelyezésüket várják. A várakozási idő 2-3 év. A gyermekotthonba csak középsúlyos értelmi fogyatékossággal élő, 6 év feletti gyermek helyezhető el. Az elmúlt években a gyermekotthonban elsősorban azokat helyezték, akik családból való kiemelésüket megelőzően az intézmény diákotthonában éltek. 
1/ A gyermekotthon
Az alapító okirat szerint a gyermekotthon a szakellátás keretében gyermekotthoni és különleges gyermekotthoni és utógondozói otthoni ellátást biztosít. A gyermekotthon – a tárgyi feltételek hiányosságai miatt – 2012. december 31-éig határozott időre szóló működési engedéllyel rendelkezik. A személyi feltételek az NM rendeletben foglaltaknak megfelelőnek. Az igazgató és a gyermekotthon-vezető gyógypedagógus végzettségű, az otthonvezető pedagógus szakvizsgával rendelkezik. Az igazgató 1978, az otthonvezető 1983 óta dolgozik itt. Az utóbbi években a szakdolgozók között nem jellemző a fluktuáció, a pályázókat elsőként az otthonvezető, majd az igazgató hallgatja meg.
2/ A szakellátásba kerülés oka
Az intézménybe való bekerülés vezető okaként az igazgató a szülők gyermeküket elhanyagoló magatartását és a gyermekek állapotát jelölte meg. A kamaszodó, középsúlyos értelmi fogyatékos gyermeket a család sokszor nem tudja kezelni, felügyeletét nem tudja megoldani. Az újonnan felvettek 10 évesnél idősebbek. 
3/ Kapcsolattartás
A gyermekek szülei – egy kivétellel – a fővárosban élnek. A Szolnokon lakó szülőkhöz kéthetente, egy napra vonattal viszik kapcsolattartásra a gyermeket. Öt gyermeknek van időszakos kapcsolattartása, a közelmúltig két olyan gyermek volt, aki semmilyen családi kapcsolattal nem rendelkezett. Egyikük átmeneti nevelésbe vételének felülvizsgálata közelmúltban volt, a szülő azóta látogatja gyermekét. Hazagondozásra az utóbbi években egy esetben volt példa. A szakemberek véleménye szerint a szülőknek nincs késztetésük a gyermek hazavitelére, ugyanakkor arról, hogy ehhez milyen segítséget tudnak nyújtani nem számoltak be. 
4/ Egészségügyi ellátás
Az iskolában főállású gyermekorvos, 3 ápolónő és fél-állású pszichiáter dolgozik. Az iskolaorvos egyúttal a szakellátott kiskorúak háziorvosa. Az intézmény közelében lévő Heim Pál Gyermekkorházban a szakorvosi ellátás biztosított. Szükség esetén a gyermekeket pszichiátriai kezelésre a Nyírő Gyula Kórházba viszik. Erre ritkán van szükség, a várakozó lista hosszú, az intézmény saját pszichiátere – személyes kapcsolatai révén – próbál közelebbi időpontot kérni az ellátásra szoruló gyermek számára. A gyerekek közül – általában az intézmény pszichiátere által felírt – nyugtató jellegű gyógyszert tizenegyen kapnak. Drog és/vagy alkoholproblémával, dohányzással nem találkoznak, a megelőző programokra nagy hangsúlyt fektetnek.
5/ Szabadidő
Az igazgató kifejezetten fontosnak tarja, hogy a gyermekek mozogjanak. Hétköznap délutánonként az iskolában vehetnek részt sportfoglalkozáson szerdánként „kívánság nap” van, ekkor a gyermek eldöntheti, melyik sportfoglalkozásra megy. A gondozottak közül többen sikeresen szerepeltek nemzetközi sportversenyeken és a speciális olimpián. 1992. óta együttműködnek a Budapesti Egyetemi Atlétikai Clubbal, ami ugyancsak a középsúlyos értelmi fogyatékossággal élők integrációját segíti. A gyermekeket gyakran viszik fővárosi programokra, moziba, van színházbérletük is. Az Orczy kertben lévő Kalandparkkal közös pályázatot nyertek, így programjaikon a gondozottak ingyenesen vehetnek részt. Az intézmény alapítványa lehetővé teszi a gyermekek nyaraltatását is. Ezen a nyáron négy helyszínen 1-1 hetes tábort terveznek.
6/ Gyámi tevékenység
A gyámi feladatokat 1997-től kezdődően az igazgató látja el. Kifejezetten gyámi képzésen nem, de a fővárosi gyermekvédelmi szakszolgálat ez irányú tanfolyamán részt vett. 
7/ A gyámok segítése, ellenőrzése
A gyámi-gondozói tanácsadók rendszeresen tesznek látogatást az intézményben, a szakdolgozókat segítik, a gyermekekkel minden esetben személyesen találkoznak. A gyermekjogi képviselő személyesen évente egyszer keresi fel az intézményt, akkor a gondozottakkal is találkozik. Egyébként telefonon tartanak vele kapcsolatot, az elhelyezési értekezleten találkoznak.
8/Házirend
A gyermekotthon házirendje tartalmazza az NM rendeletben meghatározott kötelező tartalmi elemeket.
9/ Érdekképviselet
A gyermekotthonban érdekképviseleti fórum működik.
10/ Szupervízió
Külső szakember ez idáig nem tartott szupervíziót, az intézmény saját pszichológusa nyújt a kollégáknak segítséget. 
11/ Ellenőrzés
A szociális és gyámhivatal 2010 augusztusában folytatott az intézményben helyszíni vizsgálatot. A fenntartói ellenőrzés nem áll rendelkezésre.
12 /Étkeztetés
Az intézmény a közétkeztetést közbeszerzés keretében a Sodexho cégtől szerzi be. A cég az étlapot előzetesen véleményezésre megküldi, változtatásra lehetőség van. Minőségi és mennyiségi problémák esetén a reklamációt közvetlenül a szállító céggel rendezik, amelyet minden esetben meg tudtak oldani. A igazgató is az iskolában étkezik, így minden nap kontrollálni tudja az étel minőségét és mennyiségét. Étkezésre az intézmény alagsorában lévő – az ajtóból ítélve korábban légvédelmi óvóhelyiségnek használt – tálaló konyhában van lehetőség. Hétköznapokon a reggelit és a vacsorát fogyasztják a konyhában, a tízórait, az ebédet és az uzsonnát az iskolában eszik meg. Hétvégén és ünnepnapokon egy másik cég szállítja az ennivalót, előfordul, hogy az ebédet, vacsorát lemondják és maguk főznek a tankonyhában, vagy „bográcsolnak” az udvaron. Az intézmény alapítványa hetente egy zöldség és gyümölcsnapot tart, amikor is a gyermekek az étrendben szereplő ételeken kívül kapnak zöldséget és gyümölcsöt. A két speciális étkezési igényű gyermek étkezését a Heim Pál Kórházból oldják meg. Alma és tejprogramban nem vesz részt az iskola, a gyümölcs program túl sok adminisztrációt igényel, a tejprogramot pedig a fenntartó szervezte, de ez a lehetőség megszűnt. A gyümölcsprogramban való ismételt részvételt tervezik, mert most már gyümölcslét is lehet majd igényelni. A nevelési program tartalmazza az egészséges táplálkozással kapcsolatos ismereteket. Az intézményben büfé nincs, igény nem merült fel rá, külön ivókút nincs. A dolgozók és a gyermekek az ital automatát vehetik igénybe, kínálata kávé, tea, cukortartalmú gyümölcslevelek. A közétkeztetést az ÁNTSZ évente vizsgálja, az MGSZH és a fenntartó ilyen irányú vizsgálatot nem folytatott. A napi élelmezési normatíva bruttó 795 Ft/nap/fő. 
13/ A helyszíni vizsgálat tapasztalatai 
Az épületet nagy alapterületű, rendezett, játékokkal jól felszerelt kert veszi körül. Az iskola és a diákotthon kiköltözése után – 2009 tavaszán – a tantermeket lakószobákká alakították. A hálószobákban 3-5 gyermek, illetve fiatal felnőtt lakik. Az NM rendeletnek megfelelő lakóegységeket nem alakították ki. A régi tantermekből átalakított és egymásba nyíló szobák nagy alapterületűek, mindegyikben van televízió. A két szoba között lévő fürdőszobákat 2006-ban újították fel. A lakószobákat igyekeztek barátságossá tenni, a függönyök, az asztalterítők színesek, a dekoráció szép. A gyermekek napközben a IX. kerületi iskolában vannak. Tömegközlekedéssel mennek, akik állapotuk miatt nem utaztathatók az intézmény kisbuszával viszik az iskolába. A kisebbek délután ¾5, az idősebbek ¾6 körül érkeznek a gyermekotthonba. Az intézményvezető meglátása szerint a gyermekeknek kifejezetten jót tesz, hogy nem az intézmény épületében lévő iskolába járnak. Megtanulnak közlekedni, integrációjukat nagyban segíti, hogy utazás közben több emberrel találkoznak. Van internet-hozzáférési lehetőség, tornaszoba, egy játékszobának berendezett helyiség, nevelői, foglalkoztató és pszichológusi szoba. Megmaradt a betegszoba, az udvar mozgásra alkalmas, kerti játékokkal felszerelt. Az épületben kialakítottak egy kanapéval és két fotellel berendezett kapcsolattartó szobát. Jó időben a szülők a kertben találkozhatnak gyermekeikkel, vagy kimehetnek velük sétálni. A gyermekjogi képviselő, valamint a Diák-és Gyermekjogvédő Iroda elérhetőségét a faliújságra kifüggesztették, a diákotthon házirendje is itt található, a gyermekotthon házirendjének kifüggesztett példányát munkatársaim nem látták. Az épület ebben a formájában – a szakemberek igyekezete, az elmúlt évek átalakításai ellenére – otthonpótló ellátás nyújtására már nem alkalmas.

E/ Nógrád Megyei Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézmény és Gyermekotthon
(3060 Pásztó, Fő u. 138.)
A helyszíni vizsgálat időpontja: 2011. április 27.

A Nógrád Megyei Önkormányzat fenntartásában lévő intézmény gyógypedagógiai iskolának, diákotthonnak és nevelőotthonnak épült 1983-ban. Az épületet 2009-ben akadálymentesítették. Az épületet nagy alapterületű, gondozott kert veszi körül. Az intézmény alaptevékenysége a sajátos nevelési igényű, értelmileg sérült, 3. életévét betöltött kisgyermekek egész napos gyógypedagógiai óvodai fejlesztése, nevelése, enyhe és középsúlyos értelmi fogyatékos tanulók általános iskolai oktatása, nevelése, autista gyermekek fejlesztése, szakmai középfokú oktatás, egyéb oktatás, pedagógiai-szakmai szolgáltatások nyújtása, diákotthoni ellátás, otthont nyújtó ellátás keretében különleges ellátás biztosítása az átmeneti és tartós nevelésbe vett gyermekek számára.
Az intézmény – a balassagyarmati tagiskola 31 tanulójával együtt – 153 gyermek oktatásáról, neveléséről gondoskodik. A pásztói intézmény 122 gyermeke közül 63 fő kollégista, 18-an átmeneti, vagy tartós neveltek, ketten utógondozói ellátásban részesülnek.
1/ A gyermekotthon
Az alapító okirat szerint a gyermekotthon a szakellátás keretében különleges gyermekotthoni ellátást biztosít. A szakellátott gyermekek a többcélú intézmény épületében kialakított gyermekotthon két (2x10 fős) csoportjában élnek. A gondozottak enyhe, illetve középsúlyos értelmi sérültek, egy autista és egy mozgássérült gyermekről is gondoskodnak. A gyerekek közül ketten óvodásak, hárman Balassagyarmaton, a többiek Pásztón tanulnak. A gyermekotthon 2011. október 30-áig ideiglenes működési engedéllyel rendelkezik. A gyermekotthont 2005. március 1-je óta óvónő és gyógypedagógus végzettségű, szociális szakvizsgával rendelkező pedagógus vezeti. Csoportonként 3 gyermekfelügyelő, egy gyermekvédelmi asszisztens és egy nevelő dolgozik. Egy nagy gyakorlattal rendelkező nyugdíj előtt álló gyermekfelügyelőnek nincs meg a szakképzettsége. Heti 20 órában nem betöltött a pszichológus, gyermekvédelmi ügyintéző gyógy- és/vagy fejlesztőpedagógus, valamint a családgondozói munkakör. A családgondozói feladatokat csatolt munkakörben az egyik nevelő látja el, munkáját az otthonvezető is segíti. A többcélú intézmény pszichológus végzettségű igazgatója szakmai segítséget nyújt a gyermekotthonnak is. A szakdolgozók többnyire a városban élnek. A közeli településeken lakó munkatársakat az intézmény gépkocsijával szállítják. A fluktuáció nem jellemező, a munkatársak többsége évek óta együtt dolgozik, gyermekvédelmi gyakorlatot ezen a munkahelyen szereztek. Új felvételre nyugdíjazás, vagy gyermekszülés miatt kerül sor. A munkatársakat az igazgató és a gyermekotthon vezető választja ki.

2/ A szakellátásba kerülés oka
A vezető ok a szülők elhanyagoló magatartása, a gyermek elleni agresszió, de előfordult az is, hogy a gyermek maga kérte a családból való kiemelését. Nem jellemző, hogy anyagi okok miatt kerül gyermek a szakellátórendszerbe. A csecsemőként, vagy kisgyermekként nevelőszülőkhöz helyezett gyermek további nevelését a nevelőszülők a gyermek fogyatékossága miatt nem tudják, vagy akarják vállalni. Az értelmi sérülés többször csak a gyermek 3. életévének betöltését követően diagnosztizálható, a nevelőszülők nincsenek felkészítve a feladatra és lakóhelyükön többnyire nincs a gyermek nevelésére alkalmas intézmény.1
3/ Kapcsolattartás
Hét gyermeknek intenzív kapcsolattartása van. A lakóhely és a gondozási hely közötti távolság átlagosan 30 km, egy gyermek szülei laknak az intézménytől mintegy 70 km-re lévő Rétságon, de van olyan gyermek, akinek édesanyja jelenleg Szolnokon él. Előzetes egyeztetés után lehetőség van arra, hogy szünidőben a szülőket a kollégiumban, vagy a használaton kívüli szolgálati lakásban elszállásolják. Egy gyermeket a családgondozói feladatokat ellátó nevelő az intézmény gépkocsijával visz haza szüleihez, előfordult, hogy a szülő lakóhelye szerint illetékes önkormányzat a kapcsolattartáshoz anyagi segítséget nyújtott. A gyermekotthon vezető elmondása szerint a gyermekjóléti alapellátás szakembereivel nagyon jó a kapcsolatuk, az időszakos kapcsolattartás előtt és alatt az alapellátás családgondozói kimennek a családhoz, ha probléma van, jelzik. Az intézmény helyszínt biztosít a más gyermekvédelmi intézménybe helyezett gyermekek szüleivel, illetve testvéreivel való kapcsolattartására is. 
4/ Egészségügyi ellátás 
Az iskolaorvos és a védőnő csak a szűrővizsgálatokra és oltásadásra megy ki, külön rendelési idő az intézményben nincs, a nagyobbak önállóan elmehetnek a háziorvos városban található rendelőjébe. Az intézmény kötszerekből, láz- és fájdalomcsillapítókból alapgyógyszer-készletet tart. Az iskolaorvos egyben a szakellátott gyermekek háziorvosa is. A városban praktizál háziorvos, gyermekorvos, van szakrendelő és kórház. A szakellátott gyermekek közül egy epilepsziás, őt rendszeresen Budapestre a Bethesda Kórházba viszik kezelésre. A gyermekotthonban élők közül tízen szorulnak pszichiátriai kezelésre, őket Salgótarjánban, vagy a Bethesda Kórházban látják el. Az utazást az intézmény gépkocsijával oldják meg, a gyermekeket ápolónő, gyermekfelügyelő, vagy nevelő kíséri. Hangulatjavító, nyugtató jellegű gyógyszereket pszichiáter szakorvos rendelése alapján kapnak a gondozottak. Egy olyan kisgyermek él a gyermekotthonban, akinek agressziója önmaga, illetve tárgyak ellen irányul. Súlyos magatartási problémájú gyermeket jelenleg nem gondoznak, az integrált nevelést a szakemberek nem tartják megoldhatónak. Pszichoaktív szereket használó gyermekük ez idáig nem volt.
5/Szabadidő
Az igazgató és a szakmai vezető véleménye szerint nagyon fontos, hogy az iskolán kívül a gyermekeket ne fejlesszék folyamatosan, szabadidejükben „gyerekek lehessenek”. A délutáni tanulás ideje sem esik minden gyermeknél egy időre. Az intézmény mintegy tíz éve szervez olyan közös programokat (egészségügyi, történelmi vetélkedő, néptánc, sportrendezvények, kirándulások), amelyeken a sérült és az egészséges gyermekek együttesen vehetnek részt. A gyermekekkel rendszeresen kijárnak az idősek otthonába. A tapasztalatok szerint a közös rendezvények az egymás elfogadását segítik. A szakellátásban élő gyermekek számára 2010-ben sikerült kétszer 1 hetes nyaralást is szervezni, hétvégeken kirándulni viszik őket, lehetőség szent fővárosi rendezvényekre is elmennek. A szabadidős programokhoz az intézmény két alapítványa, szponzorok és magánszemélyek nyújtanak anyagi támogatást.
6/ Gyámi tevékenység
A gyermekek gyámja a gyermekotthon vezetője, gyámi képzésen nem vett részt. Gyámi feladatai megtanulásához a gyermekvédelmi szakszolgálat gyámi-gondozói tanácsadója és a gyámhivatalok ügyintézői nyújtottak segítséget.
7/ A gyámok segítése, ellenőrzése
A szakszolgálat gyámi-gondozói tanácsadói havonta egyszer-kétszer tesznek látogatást az intézményben. A gyermekjogi képviselővel az elhelyezési értekezleten találkoznak és 2-3 havonta személyesen is elmegy az intézménybe.
8/Házirend
A házirend külön nem tartalmazza a napirendből adódó feladatokat, valamint az érdekképviseleti fórum véleményezési és egyetértési jogára vonatkozó információt.
9/ Érdekképviselet
A gyermekotthonban érdekképviseleti fórum és gyermekönkormányzat működik.
10/ Szupervizió
Szupervízió ez idáig nem volt, azt a munkatársak igényelnék. A kollégák a közelmúltban a TÁMOP program 30 órás konfliktuskezelő térningjén vettek részt, melyet nagyon hasznosnak tartottak.
11/Ellenőrzés
A szociális és gyámhivatal 2010. október 26-án ellenőrizte az intézményt. A fenntartó a gyermekvédelmi szakmai munkát a 2008. július 28-án kelt jelentésében értékelte. 
12/ Étkeztetés
Két éve az étkeztetést a fenntartó másik intézményének (Ezüstfenyő Idősek Otthona) főzőkonyhája biztosítja. Az étlap összeállítása a másik intézményben történik, az iskola és a lakásotthonok különleges kéréseit előzetes egyeztetés után is teljesítik. A szakellátott gyermekek tanítási napon az ebédet az iskolában kapják. Ha nincs tanítás az ebédet a lakásotthonban viszik. Kiegészítésként rendszeresen főznek, a születésnapi tortát, süteményeket az ünnepelt kívánsága szerint készítik. A gyümölcs nem gyakori, almaprogramban nem vesznek részt. A kapott étlapon gyümölcsként csak alma szerepel heti 2-3 alkalommal, ugyanakkor a gyermekek után kapott családi pótlék felét a gyermekek egészséges táplálkozására pl. nyers zöldség, gyümölcs beszerzésére fordítják. A natúr tejtermékek inkább főzési alapanyagok, az édesített joghurtok és kefír előfordulnak az étlapon, a tízóraihoz italt nem terveznek. Az iskolatej programban ebben az évben nem vesznek részt, mivel a kis gyermek létszám kizárja őket a programból. A speciális étkezési igény megoldható, erre korábban már volt példa. Az intézményben büfé, étel, ital automata, külön ivókút nincs. A gyermekotthon programjában külön szerepel az egészséges életmódra nevelés. A helyes táplálkozás bemutatásának költségvetési korlátai vannak. A napi étkezési normatíva 500 Ft/fő. 
13/ A helyszíni vizsgálat tapasztalatai
A gyermekotthont a többcélú intézmény egyéb tevékenységeit ellátó helyiségeitől elkülönülten, az épület első és második emeletén alakították ki. Mindkét lakóegységben van 4-4 hálószoba, tágas konyha és nappali, felnőtt öltöző, nevelői és tanulószoba, nemenként fürdőszoba (az 1. lakóotthon lányfürdőjét ott jártunkkor nem lehetett használni). A 2005-ben felújított csoportban az egyik fürdőszobát akadálymentesítették és kialakítottak egy kapcsolattartó szobát is. A lakóegységek jól felszereltek, szépen dekoráltak, barátságosan berendeztek. A plüssállatokon kívül a gyermekek személyes tárgyai nem láthatók a lakószobákban. A folyósokat gyermekekről készült fényképek díszítik, és minden gyermeknek van saját fényképalbuma is. A helyszíni vizsgálat idején az egyik csoport gyermekfelügyelője frissen sült pogácsával várta a gyerekeket. A „hazaérkező” iskolásokat szeretettel fogadták és érezhető volt a gyermekek felnőttekhez való kötődése is. A csoportokban a házirendet, a napi- és hetirendet, a szakmai programot, valamint a gyermekjogi képviselő, az ingyenesen hívható gyermekjogi segélyszámot és a „Te sem érdemled meg, hogy bántsanak!” című ismertető füzetet is kifüggesztették.

F/Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Kádas György Általános Iskola, Szakiskola, Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézmény Diákotthon és Gyermekotthon
(5310 Kisújszállás, Bajcsy-Zsilinszky u. 37.)
A vizsgálat időpontja: 2011. május 8.

Az intézményben már az 1928/1929-es tanévben oktattak menhelyi és hadiárva, értelmileg sérült fiúkat. 1953-ban érkeztek az első állami gondoskodásában élő gyermekek, néhány év múlva az intézmény már nevelőintézetként működött. A gyermekvédelmi törvény életbe lépését követően megkezdődött a gyermekek lakásotthonba költöztetése, 2003-ban pedig felvette az alapító igazgató nevét. A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Önkormányzat által fenntartott intézmény alaptevékenysége értelmileg akadályozott, autista gyermekek óvodai nevelése, halmozottan fogyatékos tanulók általános iskolai oktatása, napközis és tanulószobai foglakoztatása, speciális szakiskolai képzése. A gyermekvédelmi szakellátás keretében normál, különleges, speciális és utógondozói otthont is működtet. Az alapító okirat szerint az intézmény működési területe a Magyar Köztársaság, gyermekeket azonban csak a megyéből fogadnak. Az épületek nem akadálymentesek.
A kisújszállási iskolában 95 gyermek jár, 35-en kollégisták. A gyermekotthonban 48 fő az engedélyezett férőhelyszám, a két különleges ellátást biztosító lakásotthonban 18 gyermekeket tudnak fogadni és 16 speciális férőhely is van. Az utógondozói otthon 10 férőhelyes. Figyelemmel arra, hogy a normál szükségletű nagykorúvá válók közül egyre kevesebben kérnek utógondozói ellátást, az utógondozó otthont normál lakásotthonná alakítják, a fiatal felnőtteket külső férőhelyre helyezik.
1/ A különleges lakásotthonok 
A Kígyó utcai lakásotthon enyhén fogyatékos gyermekeknek és fiatal felnőtteknek biztosít tíz férőhelyen ellátást. A Bajcsy-Zsilinszky Endre úti lakásotthonba nyolc tartósan beteg, középsúlyos és súlyos fogyatékos gyermek, illetve fiatal felnőtt helyezhető. Testvérkapcsolat estén lehetőség van a normál és különleges szükségletű gyermekek együttes elhelyezésére. Mindkét lakásotthon határozatlan időre szóló működési engedéllyel rendelkezik. A pszichológus és a fejlesztőpedagógus heti 30 órában dolgozik, heti 3 órában megbízási szerződéssel pszichiátert is foglalkoztatnak. Az otthonvezető pedagógia szakos nevelő, szociális szakvizsgával rendelkezik, a gyermekvédelemben 25 éve dolgozik, a lakásotthonokat 3 éve vezeti. Az intézmény igazgatója gyógypedagógus és pszichológus. A gyermekekkel foglalkozók – egy kivételével – a városban laknak, férfi kolléga nincs. A fluktuáció nem jellemző, új munkaerő felvételére többnyire nyugdíjazás miatt van szükség. A pályázatra jelentkezők középkorúak, gyermekvédelmi tapasztalatuk általában nincs. A jelentkezőket az igazgató és a gyermekotthon vezető együtt hallgatja meg és választja ki. 
2/ A szakellátásba kerülés oka
A szakemberek a családok anyagi ellehetetlenülését, a szülők munkanélküliségét nevezték meg a szakellátásba kerülés vezető okaként. A gyermekotthon vezető példaként említett egy gyermeket, akit 14 évesen 28 kilogrammosan vettek fel. A gyámhivatali határozatban beutalási okként a szülők anyagi helyzete szerepelt. Az újonnan beutalt gyermekek idősebbek 10 évesnél. Nevelőszülőktől általában magatartási okok miatt kerülnek gyermekotthonba a kamaszodó gondozottak.
3/ Kapcsolattartás
A gondozási hely és a szülők lakóhelye közötti távolság nem haladja meg az 50 km-t. A 15 különleges ellátást igénylő gyermek közül tíz nem jár haza. A Bajcsy úti lakásotthonból két fiút kétheti rendszerességgel visznek haza, illetve látogatják őket a szülők. A másik lakásotthonból három testvérpár addig járt rendszeresen haza, amíg a szüleik külön éltek, a szülők összeköltözését követően az időszakos kapcsolattartás megszűnt. Egy gyermek édesanyja pszichiátriai otthonban él. Az anyát viszik a gyermekotthonba, vagy a gyermek látogatja meg őt. Egy gyermek testvérei Kunmadarason élnek nevelőszülőknél, őt havonta kétszer viszik kapcsolattartásra. Egy gyermek árva, neki a testvérével van kapcsolata. A vezetők a szülői kapcsolattartás hiányában is fontosnak tartják, hogy keressenek olyan hozzátartozót, akivel a gyermek legalább telefonon beszélhet, levelezhet, meglátogathatja őt. A szakemberek tapasztalata szerint, ha a gyermeknek van családi kötődése az az intézmény szakmai munkáját is segíti. A gyermek kapcsolattartásának költségeit az intézmény téríti, a szülőket tájékozatják arról, hogy az utazáshoz anyagi segítséget az önkormányzattól kérhetnek. Ha a család rászorul hazautazáskor tartós élelmiszer csomagot állítanak össze. A szülők ez idáig elszállásolást nem kértek, arra nincs is lehetőség. A kapott információ szerint a gyermekjóléti alapellátás szakembereivel jó kapcsolatban vannak. Hazagondozás nagyon ritkán történik.
4/ Egészségügyi ellátás
Az iskolaorvos kedden és csütörtökön rendel az iskolában, ő a szakellátott gyermekek háziorvosa, ha szükség van rá, bármikor hívhatják. Fogorvosi szűrésre rendszeresen viszik a gyermekeket, a városban van szakrendelő. Kórház Karcagon van, gyermek-nőgyógyászati és gyermek-kardiológiai rendelésre a szolnoki kórházba járnak. A karcagi kórházban van pszichiátriai osztály, de 18 év alattiakat nem fogadnak, őket a debreceni kórház látja el. A szakemberek véleménye szerint a gyermekek pszichiátriai kezelése nem megoldott. A debreceni kórházban egy hónapos várakozással kapnak időpontot, ha sürgős ellátásra van szükség saját pszichiáterük – személyes kapcsolatai révén – kér hamarabbi időpontot. A pszichiátriai osztályon néhány napon belül állítják be a gyógyszereket, de terápiás kezelést a gyermekek nem kapnak. Amíg a szolnoki kórházban (2005-ig) működött gyermekpszichiátriai osztály az ellátással nem volt probléma. Az összes szakellátott közül 20-25 gyermek kap nyugtató jellegű gyógyszereket. Drog és/vagy alkoholproblémával, dohányzással a különleges gyermekotthonban nem találkoznak, az a speciális csoportokban élőket érinti. 
5/ Szabadidő
Hétvégeken, szünetekben a gyermeket folyamatosan viszik különféle fővárosi, megyei rendezvényekre, kirándulásra. A szabadidős programokra gyakran a szabadnapos szakdolgozók és családtagjaik is mennek Egy lengyelországi társintézménnyel évek óta csereprogramban üdültetik a gyermekeket, és a nyári szünetben egy hét különböző helyeken való nyaralásra is lehetőség nyílik. Saját rendezvényeik nyitottak, a városi programokra elmennek. A lakásotthonokba a szomszédos házakban lakó gyermekek rendszeresen bejárnak. Mozgásra a lakásotthonok kertjében is lehetőség van, az iskola délutáni sportfoglalkozásaira visszamehetnek a gyermekek, és használhatják a focipályát.
6/ Gyámi tevékenység
A gyermekek gyámja a gyermekotthon vezetője, gyámi képzésen – ez irányú képzési lehetőség hiányában – nem vett részt. Feladatai megtanulásához a korábbi nevelési igazgatóhelyettestől és többi lakásotthon vezetőtől kapott segítséget.
7/ A gyámok segítése, ellenőrzése
A gyámi-gondozói tanácsadó szükség szerinti gyakorisággal, de minimálisan havonta egyszer tesz látogatást a lakásotthonokban., a szakemberek telefonon is kérhetnek tőle segítséget. A tanácsadó minden alkalommal személyesen találkozik a gyermekekkel, egyébként a gondozottak a négyszemközti beszélgetést is igénylik. A gyermekjogi képviselő kéthetente, az intézmény speciális gyermekotthonában tart fogadóórát. 
8/Házirend
A gyermekotthon házirendje tartalmazza az NM rendeletben meghatározott kötelező tartalmi elemeket.
9/ Érdekképviselet
A gyermekotthonban érdekképviseleti fórum és gyermekönkormányzat működik.
10/ Szupervízió
A TÁMOP 5.5.2 programban az elmúlt évben volt rá lehetőség. Ez évre is nyújtottak be pályázatot, annak eredményéről a helyszíni vizsgálatkor még nem kaptak értesítést.
11/ Ellenőrzés
A szociális és gyámhivatal 2011. március 30-án ellenőrizte a gyermekotthon működését. A fenntartói ellenőrzésről nem áll rendelkezésre dokumentumot.
12/ Étkeztetés
Az intézmény saját tulajdonú konyháját vállalkozó üzemelteti. Az intézmény étlapját a szakács és az élelmezésvezető állítja össze, korábban, amíg volt védőnő ő is részt vett benne. Az ételek kalória mennyiségének kiszámításához programot használnak, a gyermekek számára azonban a szükséges kalóriát csak az ételek mennyiségének megosztásával biztosítják. A lakásotthonokba hétköznap az ebédet az intézmény konyhájáról viszik, hétvégenként maguk főznek. Az étkezési normatíva 600.Ft, ebből az ebéd naponta 240 Ft-ba kerül, az ezen felüli összeget a lakásotthoni csoportok megkapják, így annak felhasználásáról maguk döntenek Havonta egyszer tartanak „nagybevásárlást”, kenyeret, tejet, felvágottat a közeli boltban naponta vesznek. Az ÁNTSZ vizsgálati eredménye szerint szükséges csökkenteni a húst, a fehérlisztből készült kenyérféleségek és sót tartalmazó ételek arányát, illetve növelni kell a tej és a gyümölcs tartalmú élelmiszereket, a teljes kiőrlésű gabonából készült kenyérféleségeket. A fenntartó az ehhez szükséges feltételeket nem biztosította, így maradt a magvas kenyerek használata. A lakásotthonban azonban a külön ellátmányból ennek a kívánalomnak is próbálnak eleget tenni. A gyermekek az iskolatej program keretében minden nap kapnak tejet a tízóraihoz és az almaprogramban is részt vesznek. Speciális étkezési igényű gyermekük jelenleg nincs, de ilyen igény esetén korábban az ellátás megoldott volt. Az intézményben nincs büfé, az italautomata teát, kávét ad. Az ebédlőben nincs kézmosási lehetőség, de a tantermekben van mosdó, és van két külön ivókút is. A tízóraihoz italt biztosítanak. Az intézmény az egészséges táplálkozással kapcsolatosan egészség hónapot szokott tartani, ilyenkor növelik a zöldség felhasználását.
13/ A helyszíni vizsgálat tapasztalatai
Munkatársaim a különleges ellátást biztosító lakásotthonokat tekintették meg. A családi házakat 2004-ben a kertvárosi részben vásárolta a fenntartó. A helyszíni vizsgálat idején a Bajcsy úti lakásotthonban hat 11 évesnél idősebb, valamint egy fiatal felnőtt élt. Az emeletes családi házban 2-3 ágyas hálószobákban élnek a gondozottak, van közös nappali étkező, konyha, kamra, nemenkénti fürdőszoba, valamint wc. A helyiségek barátságosan berendezettek, otthonosak. A konyhakertben zöldségeket, málnát termelnek, a ház előtti gyümölcsfák terméseit befőzik, illetve lefagyasztják. A Kígyó utcai, ugyancsak emeletes családi házban lévő lakásotthonban kilenc – 14 évesnél idősebb – gyermek és egy utógondozott él. A házban az NM rendelet szerinti helyiségek megtalálhatók, a berendezés barátságos, otthonos. A kerti gyümölcsfák terméseit itt is befőzik, illetve lefagyasztják. Mindkét lakásotthonban vannak társas és kerti játékok, minden gyermeknek van saját kerékpárja. A gondozottak a házi és házkörüli munkákban részt vesznek, látogatásunk idején az egyik gyermek ebéd után éppen mosogatott. A helyszíni vizsgálat idején munkatársaim figyelmes, szeretetteljes kapcsolatot tapasztalak a szakdolgozók, a gyermekotthon vezető és a gondozottak között. Mindkét gyermekotthonba kifüggesztették a gyermekjogi képviselő elérhetőségét és a házirendet. A gyermekotthon vezetője és munkatársai „Útmutató a gyermekotthonban élő gyermekek és fiatalok számára” címmel a gyermekek ellátására vonatkozó, jogaikat és kötelességeiket tartalmazó, gyermeknyelven megfogalmazott rajzos kiadványt készítettek. A füzet tartalmazza azt is, hogy jogsérelem esetén a gyermek mely szervhez, személyhez fordulhat segítségért.

G/ Pápay Endre Óvoda, Általános Iskola, Alapfokú Művészeti Oktatási Intézmény, Szakiskola, Diákotthon. Gyermekotthon és Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézmény
(6900 Makó, Vásárhelyi u. 1-3.)
A vizsgálat időpontja: 2011. május 24.

A Csongrád Megyei Önkormányzat által fenntartott intézmény 1951 óta működik. Kezdetben fiú, 1980-tól koedukált nevelőotthon volt, az egyik korábbi igazgatója, Pápay Endre nevét 1988-ban vette fel. Alaptevékenységéhez tartozik a sajátos nevelési igényű, enyhe és középsúlyos értelmi fogyatékossággal élők óvodai nevelése, általános iskolai oktatása, szakiskolai képzés, súlyos és halmozottan fogyatékos tanulók fejlesztő iskolai oktatása, alapfokú művészeti nevelése. Az intézménynek telephelyei vannak Szegeden, Makón, Hódmezővásárhelyen és Szentesen. A saját épületben lévő gyermekotthonban és két lakásotthonban a gyermekvédelmi szakellátás keretében normál és különleges szükségletű gyermekeket nevelnek, valamint utógondozói ellátást is biztosítanak. Az épületek nem akadálymentesek. A makói székhelyen a maximális gyermek, illetve tanulólétszám az óvodában 16 fő, az általános iskolában 241 fő, a szakiskolában 110 fő, a diákotthonban 70 fő, az alapfokú művészeti oktatásban 400 fő. A belső gyermekotthonban 48, a lakásotthonokban 2x12 férőhely van.
1/ A gyermekotthon
A helyszíni vizsgálat idején 31 (15 normál és 16 különleges szükségletű) gyermekről és 13 fiatal felnőtt elhelyezéséről gondoskodott az intézmény. A lakásotthonok működési engedélye határozatlan idejű, a gyermekotthoné 2012. december 31-éig szól. A határozatlan idejű működési engedély kiadásának feltétele az NM rendeletben meghatározott tárgyi feltételek biztosítása. A jogszabályban meghatározott szakmai létszámból egy félállású családgondozó hiányzik. A szociális szakvizsgával rendelkező, óvodapedagógus és nevelőtanár végzettségű gyermekotthon-vezető 2002. óta látja el a feladatát. Ő korábban az intézmény óvodájában dolgozott. A fluktuáció nem jellemző, új munkatárs felvételére többnyire nyugdíjazás miatt kerül sor. Az igazgató elmondása szerint a pályázatokra nagyon sokan – többnyire pályakezdők – jelentkeznek, közülük keveset találnak alkalmasnak. A pályázókat az igazgató és a gyermekotthon-vezető hallgatja meg, az új munkatárs kiválasztásban időnként a lakásotthon nevelője is részt vesz. A kollégák makóiak, vagy a környező településeken élnek, busszal, vagy saját autóval járnak dolgozni. Minden csoportban dolgozik férfi gyermekfelügyelő. Az intézmény igazgatója gyógypedagógus.
2/ A szakellátásba kerülés oka
Az igazgató a szakellátásba kerülés egyik vezető okaként a szülők szociális helyzetét jelölte meg. Emellett jellemző az iskolakerülés, a szülők gyermekük nevelését elhanyagoló magatartása. Az utóbbi időben több 15. évét betöltött gyermeket vettek fel és van olyan gondozottjuk is, aki 17 évesen már öt éve nem járt iskolába. 
3/ Kapcsolattartás
A gondozási hely és a szülők lakóhelye közötti távolság – egy gyermek kivételével, akinek édesanyja Fejér megyében lakik – nem haladja meg a 60 km-t. Az elmondottak szerint mintegy öt gyermeknek nincs kapcsolattartása hozzátartozójával, tízen járnak rendszeresen haza, ugyancsak tíz körüli azoknak a száma, akiket a szülők látogatnak. A kisebb gyermekekért a szülő jön, és viszi is vissza őket az intézménybe. Kapcsolattartásra a gyermekek szobájában, a nappaliban, jó időben az udvaron, vagy a városban van lehetőség. Egy ízben volt példa arra, hogy a szülő éjszakai szállást kért, a lakásotthon nappalijában számára ezt lehetővé tették. A gyermekotthon vezető elmondása szerint sok gyermek már úgy kerül be, hogy nagyon megromlott a szülővel való kapcsolata, annak kialakításáért a szakembereknek sokat kell dolgoznia. A kapott információ szerint az alapellátás szakembereivel elsősorban telefonon tartanak kapcsolatot. Hazagondozás elvétve fordul elő és ritkán sikeres.
4/ Egészségügyi ellátás
Az iskolaorvos megbízási szerződéssel dolgozik az intézményben, szerdánként van rendelési ideje, ő a szakellátott gyermekek háziorvosa, valamint az otthonban dolgozik védőnő is. A fogorvost ugyancsak megbízási szerződéssel foglakoztatják, évente kétszer viszik szűrővizsgálatra a gyermekeket. Szakorvosi rendelő és kórház is található a városban. Ha a gyermeknek dühkitörése van, elsőként a szakdolgozók próbálják nyugtatni és vannak olyan gondozottak, akik rendszeresen kapnak – szakorvos által felírt – nyugtató, illetve hangulatjavító gyógyszereket. A pszichés problémákkal küzdő gyermeket ellátja a helyi kórház, a súlyosabb esteket pedig a Szegedi Egyetem Klinikájának gyermek és ifjúságpszichiátriai szakrendelése illetve gyermekpszichiátria ambulanciája. Jelenleg egy olyan gyermek van, aki alkohol és drogproblémákkal is küzd, az ő speciális ellátást nyújtó intézménybe való elhelyezését kezdeményezték. Drogproblémák előfordulnak az intézményben. Jellemzően a füves cigaretta, és az öngyújtó gáz használatával találkoznak a szakemberek. Az iskolában a védőnő foglalkozik megelőzéssel, az otthon pedig részt vesz a rendőrség DADA programjában. A 12. életévüket betöltött gyermekek többsége már úgy érkezik az intézménybe, hogy dohányzik, de arra is volt példa, hogy függőség miatt pszichiáter javasolta a napi két cigaretta elszívását. 
5/ Szabadidő
A délutáni tanulás után lehetőség van kerti játékokra, társasjátékokra, a gyermekek kijárhatnak az ifjúsági házba, a városi könyvtárba, illetve a szakdolgozókkal közösen az intézmény saját üdülőjében is tölthetik szabadidejüket. Az elmondottak szerint bekapcsolódnak a városi programokba, színházba, fürdőbe rendszeresen mennek. Más – ugyancsak többcélú feladatot ellátó – intézményekkel többször rendeznek közös programot. A nyári szünetben részt vesznek tehetséggondozó programokon, kézműves foglakozáson, foci táborban, de a tankerti munkákban is. Nyaralni pályázati pénzből tudnak.
6/ Gyámi tevékenység
A gyermekek gyámja a gyermekotthon vezetője, gyámi képzésen nem vett részt. Gyámi feladatai megtanulásához a korábbi szakmai vezetőtől, a régi kollégáktól, valamint a gyámhivatali ügyintézőktől kapott segítséget.
7/ A gyámok segítése, ellenőrzése
A gyámi-gondozói tanácsadó havonta 2-3 alkalommal tesz látogatást a gyermekotthonban, illetve a lakásotthonokban, a gyermekkel szokott személyesen találkozni. A gyermekjogi képviselő szerdánként egy másik makói intézményben tart fogadóórát, vele elsősorban telefonon tartják a kapcsolatot, illetve az elhelyezési értekezleteken találkoznak.
8/Házirend
A gyermekotthon házirendje nem tartalmazza a panaszjog érvényesítésének módját.
9/ Érdekképviselet
A gyermekotthonban érdekképviseleti fórum és gyermekönkormányzat működik.
10/ Szupervízió
2006-ban pályázati pénzből valósult meg, ezt követően az intézmény pszichológusa tart tréninget a munkatársaknak.
11/Ellenőrzés
A szociális és gyámhivatal az intézményben 2010. szeptember 23-án folytatott vizsgálatot. A fenntartói ellenőrzésről nem áll rendelkezésünkre dokumentum.
12/ Étkeztetés
Az intézmény saját tulajdonú konyháját vállalkozó üzemelteti, hétközben a gyermekek oda mennek ebédelni, hétvégeken vendéglőből hozzák az ebédet, vagy a csoport közösen megy el étkezni. Vacsorára könnyen elkészíthető ételt (pl. főtt kolbászt), vagy hideg élelmet esznek. A gyermekotthoni részben csupán egy melegítő konyha van, ami főzésre nem alkalmas. A folyosó végén van egy nagy étkező asztal. Az elmondottak szerint a gyermekek itt szoktak reggelizni és vacsorázni. Tízórait csomagolnak nekik. A lakásotthonok étlapjait a nevelő készíti el, helyben főznek, hétvégeken, ünnepnapokon süteményt is sütnek. Az intézmény tankertjében megtermelt zöldséget, gyümölcsöt felhasználják. A fenntartó által megállapított napi étkezési normatíva bruttó összege óvodásoknál 394 Ft/nap/fő, alsó tagozatosoknál 519 Ft/nap/fő, felső tagozatosoknál 575/Ft/nap/fő, a szakiskolásoknál 594 Ft/nap/fő. Elsősorban búzalisztből készült kenyérféleségeket használnak, tejtermékek hetente kétszer szerepelnek az étlapon, a zöldségeket elsősorban főzelék formájában tálalják. Az áttanulmányozott étlapok alapján a gyermekek gyakran kapnak nehéz és szénhidrátban dús ételeket, a gyümölcs (csak alma) elvétve található az étlapon. A fenntartó döntése alapján az iskolatej programban kb. 4-5 éve nem vesznek részt, az alma programban viszont igen, ugyanakkor a speciális étkezési igény megoldott. Az intézményben nincs büfé, sem étel, vagy ital automata. A tízóraihoz italt adnak. Az intézmény alkalmanként az egészséges táplálkozással kapcsolatos pályázat eredményeként időszakosan külön egészséges étkeztetést tudott biztosítani. 
13/A helyszíni vizsgálat tapasztalatai
Munkatársaim megtekintették a gyermekotthont és a két lakásotthont. A gyermekotthoni részleget az iskolával szemben alakították ki, így a gondozottaknak a tanulást követően átmennek a folyosó túloldalára és „hazaérkeznek.” Továbbá gyermekotthonvezetője itt jelezte azt, hogy ez év januárjától a otthon egyben a menekülteket befogadó állomásról is fogad gyermekeket. A normál szükségletű gyermekek a városi iskolába járnak, a több évvel túlkoros gyermeket nem szívesen fogadják, így ők magántanulók, velük délelőttönként a szolgálatban lévő fejlesztőpedagógus, a nevelő, vagy a gyermekfelügyelő foglalkozik. A két lakásotthoni egységben 3-3 (3-4 ágyas) hálószobát rendeztek be, a bútorokat még a kollégiumtól „örökölték”. A szobák tágasak, azonban igazából nem barátságosak, az egyedi díszítést egy-egy gyermeknél a sportrendezvényeken nyert érmek, néhány kivágott kép, fénykép, plüssállat jelenti. A legtöbb szobában van a gyermekek zsebpénzéből vásárolt televízió. Nem megoldott a fürdőszoba és wc nemenkénti megosztása. A fürdőszobát 2010 telén pályázati forrásból felújították, a helyszíni vizsgálat idején azonban a visszacsapódó párától már penészedett. A nevelői szobát a két csoport nevelői közösen használják. Az egyik lakásotthonban 12-en élnek, két gyermek különleges szükségletű, négy fiatal már nagykorú. Az épület földszintjén helyezkedik el a nappali, az étkező és a konyha. Az emeleten vannak a 2-3 ágyas lakószobák, amelyek felszereltsége változó. A nagykorúak egy része már saját bútort is vett, itt is jellemző a saját pénzből vett televízió. A kád elrozsdásodott, az épület felújításra szorul, a tisztasági festést ez év nyarára tervezték. Az emeleten található nevelői szobában függesztették ki a gyermekjogi képviselő és a gyámi gondozói tanácsadó elérhetőségét. A másik lakásotthonban 12 gondozott él, hárman különleges szükségletűek, ketten utógondozottak. A földszinten található a konyha az étkező és nappali, valamint a nevelői szoba. Az étlapot, a gyermekjogi képviselő nevét, elérhetőségét, és a FICE ingyenesen hívható jogsegélyszámát itt függesztették ki. A hálószobák az emeleten vannak. Ez a lakóotthon is felújításra szorul. A helyszíni vizsgálat alatt a körülmények megismerését nehezítette, hogy a más intézményeknél is feltett egyértelmű kérdésekre az intézmény szakmai vezetője által adott válaszok nem voltak érdemiek, egyértelműek, illetve sok esetben egymással és a helyszínen tapasztalt tényekkel is ellentétesek voltak.

A vizsgálat megállapításai
I. A hatáskör tekintetben
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának feladat- és hatáskörét, valamint az ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) határozza meg. Az Obtv 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az Obtv. 16. § (2) bekezdése alapján az országgyűlési biztos az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében az (1) bekezdésben megjelölt feltételek fennállása esetén hivatalból is eljárhat. 
Először is azt vizsgáltam, hogy a vizsgált intézményekre kiterjed-e a hatásköröm. Az Obtv. 29. §-a csak a hatóság fogalmát tartalmazza, a közszolgáltatást végző szerv fogalmát nem határozza meg, hanem az országgyűlési biztosok jogértelmezésére bízza annak eldöntését, hogy mely szervek tekinthetők közszolgáltatónak. Az országgyűlési biztosok minden esetben közszolgáltatónak tekintik a hatóságnak nem minősülő, állami vagy önkormányzati feladatot ellátó szerveket.2 Az Ötv – a helyi közszolgáltatások körében – a települési önkormányzatot kötelezi az alapfokú nevelés biztosítására. Azokat a törvényben előírt feladatokat, amelyek megoldására települési önkormányzat nem kötelezhető a megyei önkormányzat, területi önkormányzat, köteles ellátni. A megyei önkormányzati feladata – egyebek mellett – a középiskolai, szakiskolai és kollégiumi,valamint a gyermek- és ifjúságvédelmi szakellátás biztosítása. Az Obtv. és az Ötv. idézett rendelkezései alapján a többcélú intézményekben folytatott tevékenységet közszolgáltatásnak tekintem.

II. Az alkotmányos jogok tekintetében
1. Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság már működése első éveiben elvi éllel állapította meg, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. Az Alkotmánybíróság szerint a jogbiztonság az állam kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára.3 Az irányadó alkotmánybírósági tézis szerint a jogállamiság elvéből folyó követelmény a közhatalom, a közigazgatás törvény alá rendeltsége: a közhatalommal rendelkező szervek a jog által megállapított működési rendben, a polgárok számára megismerhető és kiszámítható módon szabályozott korlátok között fejtik ki tevékenységüket.4
A közigazgatás törvényessége akkor valósul meg, ha jogilag szabályozott eljárási keretek között működik, a jogkorlátozásra adott felhatalmazást pedig törvényi szinten pontosan kell meghatározni. Nem hagyható figyelmen kívül továbbá, hogy a kiszámíthatóság – beleértve az egységes jogalkalmazást – és az eljárási garanciák biztosítása szorosan összekapcsolódik az egyes alanyi alapjogok, szabadságjogok védelmével, mintegy kölcsönösen feltételezik egymást. Az alapjogok valódi érvényesülését képes kiüresíteni, megbénítani (azaz komolyan befolyásolni) a szabályozás vagy a jogalkalmazás hibáiból, zavarából adódó kiszámíthatatlanság, az eljárásra vonatkozó garanciális szabályok félre tétele, figyelmen kívül hagyása.
Az Alkotmánybíróság szerint az alanyi jogok érvényesítésére szolgáló eljárási garanciák a jogbiztonság alkotmányos követelményéből erednek, de szoros kapcsolatban állnak a jogegyenlőséggel, törvény előtti egyenlőséggel is. A megfelelő eljárási garanciák nélkül működő eljárásban ugyanis a jogbiztonság az, ami sérelmet szenved.5 A tisztességes eljáráshoz való jog (vagy másként a tisztességes eljárás követelménye) az Alkotmányban explicit módon ugyan nem nevesített, de az alkotmánybírósági gyakorlatban az 57. § (1) bekezdésben foglalt független és pártatlan bírósághoz való jog, illetve a 2. § (1) bekezdésből eredő eljárási garanciák védelmének egymásra vonatkoztatásából tartalmilag levezetett alkotmányos alapjog.6 A tisztességes eljárás követelménye olyan minőség, amelyet az eljárás egészének és körülményeinek figyelembevételével lehet megítélni.
2. Az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogainak tiszteletben tartását és védelmét az Alkotmány 8. § (1) bekezdése deklarálja. Az állam intézményvédelmi kötelezettsége, magában foglalja azt is, hogy gondoskodnia kell az érvényesülésükhöz szükséges feltételekről.7 A gyermekek esetében – akik életkoruknál fogva nem, vagy csak korlátozottan képesek jogaik védelmére – az államot ezen „aktív jogvédelmi” kötelezettség teljesítése fokozott felelősséggel terheli. A hivatkozott alapvető jogvédelmi kötelezettségen túl az Alaptörvény rögzíti a gyermeknek a család, az állam és a társadalom részéről megillető megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéshez szükséges védelemhez és gondoskodáshoz való jogát is. A gyermek nevelése, fejlődésének biztosítása elsődlegesen a szülők felelőssége és kötelezettsége, a gyermeki jogok biztosítása és előmozdítása érdekében azonban az államnak és a társadalomnak a szülők részére megfelelő segítséget kell nyújtania. Az állam alatt nem pusztán a Magyar Államot, mint jogi személyt kell jelen esetben érteni, hanem – a különböző jogszabályokban meghatározott feladat- és hatáskörében eljárva – valamennyi, állami- és önkormányzati szervet is. E kötelezettség értelemszerűen jogalkotási feladatot is jelent, melynek megfelelően a Gyvt. kialakította a gyermekek védelmét ellátni hivatott intézményrendszer legjelentősebb elemeit, és ezen túl több jogszabály telepít kifejezetten feladatokat a gyermek és jogai védelme érdekében különféle állami és önkormányzati szervekhez.
3. Az alaptörvény 67. § (1) bekezdése a gyermekek védelemhez és gondoskodáshoz való jogát deklarálja, e szerint „A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.” 
Amint azt az Alkotmánybíróság a több határozatában kifejtette „A gyermek ember, akit minden olyan alkotmányos alapvető jog megillet mint mindenki mást, de ahhoz, hogy a jogok teljességével képes legyen élni biztosítani kell számára az életkorának megfelelő minden feltételt a felnőtté válásához. Ezért az Alkotmány 67. § (1) bekezdése a gyermek alapvető jogairól szól, egyidejűleg a család (szülők) az állam és a társadalom kötelezettségét megszabva. A testület arra is rámutatott, hogy a felhívott alapjog és az Alkotmány 16. §-a (az ifjúság érdekeinek védelme) együttesen értelmezendő, amiből az következik, hogy a gyermekről való gondoskodás komplex feladat8.
A gyermek, mint az alapjogok alanya oldalán az életkorból adódó hátrányokat az állam oldaláról az az intézményvédelmi kötelezettség egyenlíti ki, hogy az államnak aktívan kell cselekednie a gyermekek alapvető jogainak előmozdítása, érvényesülése és védelme érdekében. Ezt az alaptételt megtaláljuk a Gyermekjogi Egyezménynek a preambulumában is, amely rögzíti, hogy a gyermeknek, figyelemmel fizikai és szellemi érettségének hiányára, különös védelemre és gondozásra van szüksége, nevezetesen megfelelő jogi védelemre, születése előtt és születése után egyaránt. E célt szolgálja az Alkotmány 67. § (1) bekezdése.

4. Az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében foglalt megkülönböztetés tilalma arra vonatkozik, hogy a jognak mindenkit egyenlőként – egyenlő méltóságú személyként – kell kezelnie, az egyéni szempontok azonos mértékű figyelembevételével kell a jogosultságok és kedvezmények elosztásának szempontjait meghatározni. Bár az Alkotmány szövegszerűen az alapvető jogok tekintetében tiltja a hátrányos megkülönböztetést, a töretlen alkotmánybírósági gyakorlat alapján a tilalom, ha a megkülönböztetés sérti az emberi méltósághoz való alapvető jogot, kiterjed az egész jogrendszerre. Arra figyelemmel, ha a megkülönböztetés nem az alkotmányos alapjogok tekintetében történt, az eltérő szabályozás alkotmányellenessége akkor állapítható meg, ha a jogalkotó önkényesen, ésszerű indok nélkül tett különbséget az azonos helyzetű, azonos szabályozási kör alá vont jogalanyok között9. Az Alkotmánybírósági gyakorlat által kimunkált ún. ésszerűségi teszt alkalmazásával állapítható meg, hogy egy adott normatív szabályozás, jogalkalmazói gyakorlat vagy egyedi döntés ellentétes-e a hátrányos megkülönböztetés alkotmányi tilalmával. Az ésszerűségi teszt egyrészt egy összehasonlíthatósági, másrészt egy indokolhatósági próbából áll. Az összehasonlíthatósági próba során azt kell vizsgálni, hogy a megkülönböztetés azonos helyzetben lévő jogalanyok között merül-e fel, az indokolhatósági próba pedig annak vizsgálatát jelenti, hogy ha azonos csoportba tartozók között áll fenn a megkülönböztetés, akkor az ésszerű indokon nyugszik-e, van-e „tárgyilagos mérlegelés szerinti ésszerű indoka”.

5. Az Alkotmánybíróság több alkalommal értelmezte az Alkotmánynak a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joggal kapcsolatos rendelkezését. A testület határozatában10 kifejtette, hogy az Alkotmány 70/D. §-a „nemcsak a betegellátáshoz kapcsolódó, törvényben meghatározandó egészségügyi szolgáltatások igénybevételére jogosít, hanem magában foglalja mindazoknak az emberi egészség kialakulását és megőrzését célzó állami intézkedéseknek az igénylését is, amelyek az egészséges életvitellel összefüggő neveléssel, felvilágosítással, államilag szervezett testedzéssel, munkavédelemmel, természetvédelemmel, köztisztasággal, környezetvédelemmel és a betegség megelőzését szolgáló nagyszámú egészségvédelmi szolgáltatásokkal kapcsolatosak”.
Az Alkotmánybíróság a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog, és a szociális biztonsághoz való jog tekintetében az Alkotmány rendelkezéseit11 úgy értelmezte, hogy e jogok annyiban hasonlítanak egymásra, amennyiben ezek nem az Alkotmányból közvetlenül levezethető alanyi alapjogként, hanem állami kötelezettségvállalásként, államcélként értelmezhetőek. Ezen alkotmányos kötelezettségeit az állam úgy teljesíti, hogy megteremti a megfelelő gazdasági és jogi környezetet az egészségügyi intézmények létesítéséhez, az orvosi ellátás, a társadalombiztosítási ellátások, valamint a szociális ellátások és támogatások rendszereinek megszervezéséhez.
Az említett alapjogok érvényesüléséhez tehát elengedhetetlen, hogy az állam által kialakított jogi háttér elemei, a jogszabályok rendelkezései a jogalkalmazás, azaz az ellátások igénybevétele során maradéktalanul érvényesüljenek.12
6. A Gyermekjogi Egyezmény 3. cikke alapján Magyarország nem csupán a gyermekkel foglalkozó és védelmét biztosító intézmények létesítésre vállalt kötelezettséget, hanem ezen intézményekben biztosítani kell a jogszabályoknak megfelelő szakmai létszámot, szakértelmet, biztonságot, az egészséges környezetet. A jogszabályban előírt ellenőrzési kötelezettség pedig nem mellőzhető. Az Egyezmény 23. cikke továbbá kimondja, hogy a szellemileg vagy testileg fogyatékos gyermeknek emberi méltóságát biztosító, önfenntartását előmozdító, a közösségi életben való tevékeny részvételét lehetővé tevő, teljes és tisztes életet kell élnie. Ennek érdekében biztosítani kell a különleges gondozáshoz való jogát és a forrásoktól függően az előírt feltételeknek megfelelően fogyatékos gyermeknek és eltartóinak kérelemére, a gyermek állapotához és szülei vagy gondviselői helyzetéhez alkalmazkodó segítséget. A fogyatékos gyermek személyisége lehető legteljesebb kibontakoztatása érdekében részesüljön oktatásban, képzésben, egészségügyi ellátásban, gyógyító-nevelésben, munkára való felkészítésben és szabadidő-tevékenységben. Különös figyelmet kell fordítani a fogyatékos gyermekek megelőző egészségügyi ellátásával, orvosi, pszichológiai és funkcionális kezelésével, a gyógyító-nevelés módszereivel és a szakképzési intézményekkel kapcsolatos információk cseréjére és terjesztésére.
Emellett a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény és az ahhoz kapcsolódó fakultatív jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 2007. évi XCII. törvény számos, specifikusan gyermekekre vonatkozó intézkedést tartalmaz.13 Néhány gyakorlatilag megfelel a Gyermekjogi Egyezményben foglalt intézkedéseknek, mint pl. a fogyatékossággal élő gyermekek kibontakozó képességeinek tiszteletben tartásáról szóló [3. cikk h) pont], a gyermek legfőbb érdekei tiszteletben tartásának elve és a szabad véleménynyilvánítás joga, valamint azok megfelelő súlyozása [7. cikk 2., 3., bekezdés].

III. Az ügy érdeme tekintetében
1/ A Gyvt. 156. § (4) bekezdésének hatályos szövege szerint „a nevelési-oktatási intézménynek – feltéve, hogy legalább tizenöt átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermekről gondoskodik – át kell alakulnia a (3) bekezdésben meghatározott időpontig többcélú közoktatási intézménnyé.” 
A Gyvt. 2009. augusztus 31-éig hatályos 156. § (3) bekezdése kimondta, hogy „Új gyermekotthont létesíteni, illetve ilyen intézményt átszervezni csak a törvény rendelkezéseinek megfelelően lehet. A személyes gondoskodás körébe tartozó gyermekvédelmi ellátások, valamint a gyermekek átmeneti gondozását biztosító ellátások átalakításáról fokozatosan, de legkésőbb 2007. december 31-éig kell gondoskodni.”
Ebből következően a 15 főnél több, gyermekvédelmi gondoskodásban élő gyermekeket ellátó nevelési-oktatási intézményeket ezen határidőig át kellett (volna) alakítani többcélú (iskolai, diákotthoni vagy kollégiumi és gyermekotthoni feladatot ellátó) közoktatási intézménnyé. Ugyanakkor a Gyvt. hivatkozott szakasza (156. § (3) bek.) határidőre vonatkozó rendelkezése (2007. december 31.) 2009. szeptember 1-jétől hatálytalan.
A szaktárca tájékoztatása szerint a gyermekotthonok kialakításának végső határideje 2012 végére tolódott. A Gyvt. hatályos rendelkezése azonban változatlanul a 2009. szeptember 1-jétől hatálytalan időpontra hivatkozik.
Mindezekre tekintettel korábban az OBH 5267/2005. számú ombudsmani jelentésben tett megállapítást – mi szerint a gyermekotthonok átalakítására nyitva álló határidő folyamatos meghosszabbítása sérti a gyermekvédelmi gondoskodásban élők kiemelt védelemhez, továbbá a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő jogát – fenntartom.
A hivatkozott számú jelentésben indítványoztam az Országgyűlésnek, hogy tűzze napirendjére a gyermekvédelmi intézmények működésének megtárgyalását és vizsgálja meg, hogy azok átalakítására van-e a 2007. december 31-ét megelőző időben lehetőség. Az Országgyűlés az ajánlást nem tűzte napirendjére.
A Nemzeti Erőforrás Minisztérium legújabb információi szerint az átlagos gondozási-nevelési szükségletű gyermekeket gondozó gyermekotthonokból öt vár átalakításra, a különleges nevelési igényű, 15 főnél több fogyatékos/és vagy tartósan beteg gondozott gyermeket ellátó, közoktatási és gyermekvédelmi feladatokat is ellátó többcélú intézmények közül még tizenegyet nem váltottak ki.
Mindezekre tekintettel megállapítottam, hogy a gyermekvédelmi szakellátási feladatokat is ellátó, többcélú intézmények kiváltásának elmaradása és az átalakításra vonatkozó határidő hiánya visszásságot okoz a jogállamiság elvéből eredő jogbiztonság követelményével, valamint a gyermekek védelemhez és gondoskodáshoz való jogával összefüggésben.
2/ Az NM rendelet határozza meg a gyermekotthonok személyi14 és tárgyi15 feltételeit. A vizsgált intézmények közül a soproni gyermekotthon két szakmai egységét az oktatási feladatokat is ellátó intézmény területén alakították ki, a személyi feltételek hiányossága miatt a működési engedély határozott időre szól.
A határozatlan idejű működési engedéllyel rendelkező bakonyoszlopi gyermekotthon tárgyi feltételei kiemelkedőek. A gyermekotthon és az iskola egy telken van, de a lakásotthonokat a közeli településeken vásárolták meg. 
Lentiben és Makón a személyi feltételek teljes körűen nem biztosítottak, a gyermekvédelmi szakellátási feladatoknak – a lakásotthoni elhelyezés mellett – mindkét intézmény úgy tesz eleget, hogy az iskolával egy épületben is működtet gyermekotthont. Pásztón csak az iskolából leválasztott részben működik gyermekotthon, a személyi feltételek itt is hiányosak. A budapesti intézmény tárgyi feltételei miatt otthont nyújtó ellátásra nem alkalmas.
A rendelkezésemre bocsájtott adatbázisból véletlenszerűen kiválasztott intézmények többcélú intézményekké átalakítása megtörtént, azonban az otthont nyújtó ellátás jogszabályi feltételeinek több vizsgált intézmény nem felel meg maradéktalanul.
A nagy létszámú gyermekotthonok, valamint a döntően valamilyen fogyatékossággal élő gyermekek nevelését, oktatását biztosító intézmények kis létszámú gyermekotthonokkal, lakásotthonokkal való kiváltásának célja a családi modellhez való közelítés. Az iskola épületében (telkén) kialakított gyermekotthonokban a gondozott gyermekek idejük jelentős részét egy meghatározott területen töltik, döntően a velük egy iskolában járó, illetve a gyermekotthonban velük együtt élő gyermekekkel illetve nevelőikkel, gondozókkal találkoznak.
Álláspontom szerint az ún. „védett közeg” a gondozott gyermekek társadalmi integrációját akadályozza,,izolációs tüneteket idézhet elő, ami a gyermekvédelmi szakellátásban élő gyermekek tekintetében az állam és a társadalom részéről megillető védelemhez és gondoskodáshoz való joguk sérelmének közvetlen veszélyét hordozza magában. A vizsgálat során feltárt tárgyi és személyi feltételek hiányosságai pedig visszásságot idéznek elő a gyermekek védelemhez és gondoskodáshoz fűződő jogaival összefüggésben.
A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvénynek a szociális, valamint a gyermekjóléti és gyermekvédelmi ágazatban történő végrehajtásáról szóló 257/2000. (XII. 26.) Korm. rendelet 15. § (5) bekezdése szerint a speciális gyermekotthonban, javítóintézetben foglalkoztatott nevelőt, gyermekfelügyelőt, gondozót, család- és utógondozót, pszichológust, gyógypedagógust, fejlesztő pedagógust, munkaoktatót, orvost, ápolónőt speciális otthoni pótlék illeti meg, a pótlék mértéke legalább a pótlékalap 50%-a. A (6) bekezdés kimondja, hogy a bölcsődében a fogyatékos gyermekek habilitációját végző csoportban és a 0-3 éves korú gyermekeket ellátó gyermekotthonban a fogyatékos gyermekek habilitációját végző kisgyermeknevelőt gyógypedagógiai pótlék illeti meg.
Míg a speciális gyermekotthonok, és a 3 év alatti gyermekeket ellátó különleges gyermekotthon közalkalmazottai jogosultak a gyógypedagógiai pótlékra, addig a jogszabályi rendelkezések alapján a tartósan beteg, vagy fogyatékossággal élőket ellátó gyermekotthonok alkalmazottai – bár leterheltségük nem különbözik a speciális gyermekotthonok alkalmazottaitól – gyógypedagógiai pótlékot nem kapnak. Tekintettel arra, hogy az eltérő pótlék-megállapítása azonos szakmai területen dolgozó szakembereket érint, indokolatlan, és ezzel önkényes megkülönböztetés a jövedelem pótlását illetően. 
Megállapítom, hogy a speciális otthoni pótlék jogi szabályozásának hiányossága hátrányos megkülönböztetéshez vezet, mely ellentétes az egyenlő bánásmód alkotmányos követelményével, ezért visszásságot idéz elő.
3/ A szakellátásba kerülés okaként az intézményvezetők a csavargást, iskolai kudarcokat, az olykor hosszabb ideig tartó – iskolakerülést, a szülők elhanyagoló magatartását jelölték meg. A gyermekek többsége kamaszkorban – olykor már nem pótolható, több éves iskolai lemaradást követően – kerül csak a szakellátórendszerbe.
A kapott információk a gyermekjóléti alapellátás – korábban átfogóan vizsgált – hiányosságaira16 utaltak.
4/ A szakellátórendszernek a gyermekről addig kell gondoskodnia, amíg családja képessé nem válik visszafogadására. A gyermek hazagondozása a családjával való rendszeres és folyamatos kapcsolattartás nélkül nem lehetséges. A kapcsolattartáshoz, esetenként kialakításához, elmélyítéséhez a szakembereknek segítséget kell nyújtaniuk. Mindennek érdekében a személyes gondoskodást nyújtó intézmények ellátási területének meghatározásánál arra is tekintettel kell lenni, hogy az intézmény és az ellátottak lakóhelye közötti távolság lehetőleg ne haladja meg az 50 km-t.17 A vizsgált intézményekben elhelyezett gyermekek és a szülők lakóhelye/tartózkodási helye közötti távolság – a fővárosi fenntartású bakonyoszlopi gyermekotthon kivételével – többnyire nem haladja meg az ötven km-t.
A kisújszállási intézmény alapító okirata szerint az intézmény ellátási területe Magyarország, de gyermekeket csak Jász-Nagykun-Szolnok megyéből fogad. 
A kisújszállási intézmény alapító okiratában foglaltak és a valós helyzet közötti eltérés visszásságot okoz a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben.
Figyelemmel arra, hogy a Bakonyoszlopról kapcsolattartásra a gyermekeket hetente felhozzák a fővárosba és a visszautazásukról is gondoskodnak, a gondozottak kapcsolattartáshoz való joga nem sérül. A gyermekek hazautazásának költségeit – a teljes körű ellátás keretében – a gondozó intézmények fizetik.
A soproni gyermekotthon számolt be arról, hogy a gyermekét látogató szülő utazási költségeit havonta egy alkalommal tudják támogatni, Kisújszálláson pedig tájékoztatják a szülőket arról, hogy támogatást kérhetnek az önkormányzattól. Az időszakos kapcsolattartás alatt a rászoruló szülőket mindkét intézmény tartós élelmiszercsomaggal segíti.
Ritkán fordul elő, hogy a gyermekét látogató szülő elszállásolását kérje, az ilyen kérések teljesítésétől az intézmények – még kapacitás hiányában – sem zárkóznak el. Több szakember számolt be a családi kapcsolatokat erősítő tevékenységről, annak nehézségeiről, e téren a gyermekvédelemben bekövetkezett pozitív szemléletváltozásról. A vizsgált intézményekben nem észleltem kapcsolattartás gátló, vagy akadályozó tényezőket, ennek ellenére a gondozott gyermekek közül sokan egyáltalán nem járnak haza, hazagondozás csak elvétve fordul elő, a gyermeke többsége huzamosabb időt tölt a szakellátásban.18
A szakemberek a kapcsolattartás hiányát, a hazagondozás ellehetetlenülését a szülők motiválatlanságával, a munkaerőpiacon való elhelyezkedés elnehezülésével, valamint az anyagi helyzet romlásával indokolták. A szülők egy része pedig nem tudja vállalni egészséges gyermeke mellett, másik fogyatékos és/vagy tartósan beteg gyermeke gondozását.
Mindezek olyan társadalmi és gazdasági kérdéseket vetnek fel, amelyek vizsgálata túlmutat az ombudsmani jelentés keretein.
5/ A vonatkozó szabályok19 előírják a gondozott gyermekek teljes körű ellátását, ami magában foglalja az egészségügyi ellátási kötelezettséget is. A fenntartót kötelezik a különleges ellátásra szoruló gondozott gyermek számára a fejlődéséhez, illetve fejlesztéséhez, a gyógyulásához, rehabilitációjához, terápiájához szükséges és indokolt eszközök beszerzésére.
A vizsgált intézmények mindegyikében van iskolaorvos, a településeken, vagy azok közelében háziorvos, gyermekorvos, szakorvosi rendelő, illetve kórház. Sopronban és Pásztón az iskolaorvosnak azonban külön rendelési ideje nincs, „szükség szerinti” gyakorisággal keresi fel az intézményeket. Előre kiszámítható rendelés hiányában a gyermeknek nincs lehetősége arra, hogy az esetleg közvetlen orvosi beavatkozást, kezelést nem igényelő olyan egészségügyi problémáját jelezze, amit a vele foglalkozó szakdolgozókkal nem kíván megosztani. Jellemzően a különleges ellátást is igénylő gyerekek, fiatalok számára nem minden helyen, és időben megoldott a szükséges pszichiátriai kezelés, csupán a gyógyszerek felírása és azok kontrolljára szorítkozik az ellátás, ami hosszútávon beláthatatlan következményekkel járhat.
Megállapítom, hogy a kiszámítható, illetve szükség esetén folyamatos orvosi, egészségügyi ellátás hiánya, az „ad hoc” iskolaorvosi rendelés visszásságot okoz a jogállamiságból eredő jogbiztonsággal, egyúttal veszélyezteti a gyermekek lehető legmagasabb szintű testi, lelki egészséghez fűződő jogának érvényesülését is. A gyermek-és ifjúsági pszichiátriai ellátás hiányosságait minden vizsgált intézmény jelezte. Az e tárgykörben folytatott vizsgálataimat20 lezáró jelentéseimben az ellátórendszer hiányossága tekintetében az egészséghez fűződő és az egészségügyi ellátáshoz való jogokkal összefüggő visszásságot állapítottam meg, melyet továbbra is fenntartok.21
6/ Az otthont nyújtó ellátás keretében gondoskodni kell a gondozott gyermekek szabadidejének22 hasznos eltöltéséről, a kulturálódáshoz, játékhoz, sporthoz szükséges eszközökről. A szabadidős tevékenységekhez szükséges és indokolt költségek az ellátást nyújtót terhelik.
A sport jelentőségét a gyermekek életében minden vizsgált intézmény vezetője hangsúlyozta, arra elsősorban az iskolában van lehetőség. Minden intézményben igyekeznek részt venni a település szabadidős programjaiban és az intézmények is nyitott kapukkal várják rendezvényeik iránt érdeklődőket.
A gyermekek nyaraltatását pályázati erőforrásokból, magánszemélyek, szponzorok adományaiból, illetve alapítványi forrásokból oldják meg. 
Munkatársaim a soproni gyermekotthonban észlelték a hasznos/értelmes időtöltés hiányát, a szabadidő szervezetlenségét. Aggályos a makói gyermekotthon azon gyakorlata, hogy a gyermekek zsebpénzüket tv vásárlásra fordítják és már a kora délutáni órákban tv-nézéssel töltik idejüket.
Ahogyan azt az legutóbb a budapesti Cseppkő Gyermekotthon utóvizsgálatát lezáró jelentésemben23 is kifejtettem a szabadidő hasznos eltöltése magában foglalja a gyermekek hétközbeni, hétvégi szabadidejének értelmes, részben a felnőttek által kezdeményezett/javasolt, időnként irányított tevékenységet is. Az intézményen, valamint a csoportokon belüli, a gyermek életkorának, érdeklődési körének megfelelő szabadidős programok felkínálása, a gyermekkel közvetlenül foglakozó szakemberek kompetenciája. A közös programok a csoportkohéziót erősítik, megelőzhetik/csökkenthetik a magatartási problémákat, az agressziót. 
7/ A lenti, valamint a budapesti gyermekotthon igazgatója a Gyvt. 1997. november 1-jei hatálybalépését követően részt vett gyámi képzésen, továbbképzésen. A többi vizsgált intézmény vezetője a gyakorlatban, tapasztaltabb kollégák iránymutatása alapján, a gyámhivatal munkatársainak segítségével tanulta meg feladatait.
A Gyvt. vonatkozó rendelkezései24 szerint a gondozott gyermekek gyámja a gyámhivatal határozata alapján a gyermekotthon vezetője. A gyám joga és kötelessége, hogy – gyámi kötelezettsége keletkezésétől annak megszűnéséig – gyámoltját személyi és vagyoni ügyeiben képviselje, vagyis a gyermek helyett, vagy a korlátozottan cselekvőképes gyermekkel együtt annak hivatalos ügyeiben eljárjon, jognyilatkozatot tegyen. Az NM rendelet részletesen szabályozza a gyámi feladatokat.
Álláspontom változatlan a tekintetben, hogy a jogszabályban meghatározott feladatok maradéktalan ellátásához a gyámok ez irányú képzése szükséges, elmaradása a gyermekvédelmi gondoskodásban nevelkedők védelemhez és a gondoskodáshoz való alkotmányos joga sérelmének közvetlen veszélyét keletkezteti.25
A gyámok képzésére ugyancsak a már említett az AJB 457/2011. számú jelentésemben tettem javaslatot. A nemzeti erőforrás miniszter válasza szerint a tárcánál megkezdődött a független gyermekvédelmi gyám jogintézményének létrehozására irányuló szakmai munka. Figyelemmel arra, hogy a tárca tervei között szerepel valamennyi gyermekvédelmi gyám képzése, újabb ajánlást nem teszek. 
8/ A gyermeki jogok érvényesülése érdekében a gyámi-gondozói tanácsadó feladata, hogy szakmai szempontok alapján folyamatosan segítse és ellenőrizze a gondozott gyermek gyámjának, gondozójának nevelői, gondozói, illetve gyámi tevékenységét. Ennek érdekében a tanácsadónak legalább 2 havonta egyszer a gondozási helyen találkoznia kell a gyermekkel, a gondozóval és a gyámmal.26
A gyámi-gondozói tanácsadók rendszeresen látogatják az intézményeket, a velük való személyes találkozást a gondozottak igénylik, arra mindenhol lehetőség van. A soproni gyermekotthon napi kapcsolatban van a tanácsadóval, a bakonyoszlopi és a kisújszállási otthon vezetői bármilyen ügyben kérhetik segítségét. A lenti gyermekotthonban az ellenőrző funkciót érzékelik, de tanácsot, segítséget nem kapnak.
A gyermekjogi képviselő feladatait a Gyvt. 11/A. §-a határozza meg. A jogszabály a gyermekjogi képviselőt nem kötelezi a gyermek gondozási helyén való felkeresésére. A kapott tájékoztatás szerint gyermekjogi képviselő Makón hetente27, Kisújszálláson kéthetente tart fogadóórát. A képviselő a soproni gyermekotthont nem kereste fel, Bakonyoszlopon 2010 nyarán járt, a budapesti intézmény látogatására évente egyszer, a pásztóiéra 2-3 havonta kerül sor. A Lentiben elhelyezett gyermekek jogvédelmére hivatott képviselő az elmúlt két évben az otthonban nem járt.
A gyermekjogi képviselők tevékenységét az AJB 849/2010., valamint az AJB 457/2011. számú jelentéseimben vizsgáltam és – a gyermekek védelemhez és gondoskodáshoz való joga sérelmének közvetlen veszélyét megállapítva – a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal főigazgatójának a gyermekjogi képviselők létszámának növelésére tettem javaslatot. A főigazgató a létszámnövelésre nem látott lehetőséget, de a szaktárca vezetője arról informált, hogy a gyermekvédelmi gyámság jogintézményével összefüggő jogalkotás során szükségesnek tartja a gyermekjogi képviselői rendszer áttekintését. 
A gyermeki jogok védelme és érvényesítése érdekében továbbra is elengedhetetlennek tartom a megfelelő számú, erre a feladatra képzett, független szakember személyes, és rendszeres jelenlétét a szakellátás intézményeiben, e tekintetben további álláspontomat a jogszabály-módosítás tervezetének ismeretében tudom kifejteni.
A gyermekvédelmi szolgáltató tevékenységet végzőknek gondoskodniuk kell arról, hogy a gyermekek számára megismerhető legyen a gyermekjogi képviselő neve, telefonszáma, valamint fogadóóráinak helye és időpontja.28 A Lentiben vizsgált lakásotthonban a gyermekjogi képviselő elérhetősége nem volt kifüggesztve, Makón pedig az egyik lakásotthonban a jogvédő neve, címe és telefonszáma csupán a gondozottak által nyilvánvalóan rendszeresen nem látogatott nevelői szobában volt látható.
A gyermekjogi képviselővel kapcsolatos információk hiánya, illetve eshetőleges megismerése visszásságot okoz a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben, valamint veszélyezteti a gyermekvédelmi gondoskodásban nevelkedő gyermekek védelemhez és a gondoskodáshoz való jogát is.
9/ Az NM rendelet 112. §-a szerint a házirendben kell megállapítani a napirendből adódó feladatokat, a gondozottak viselkedésére, az egymással szembeni magatartásra vonatkozó feladatokat. A házirendnek tartalmaznia kell a hozzátartozókkal, illetve más személyekkel történő kapcsolattartására, a látogatás rendjére, az intézetből történő eltávozás és visszatérés rendjére, valamint a panaszjog érvényesítésének módjára, az érdek-képviseleti fórum véleményezési és egyetértési jogának gyakorlására vonatkozó előírásokat. A házirendet a nevelőtestület, valamint a gyermekönkormányzat véleményének figyelembevételével és az intézményben működő érdek-képviseleti fórum egyetértésével az igazgató hagyja jóvá. 
A soproni gyermekotthon mindkét szakmai egységének házirendje tartalmazza, hogy „az eltávozásra, szabadságra vitel időpontját és módját a gyermekotthon házirendje, illetve a gyám, az illetékes és a hozzátartozó előzetes megállapodása határozza meg”. 
Az NM rendelet 87. § (1) bekezdése szerint a kapcsolattartásra jogosult és a gondozott gyermek kapcsolattartása a gyámhivatal határozatán alapul. A házirend – az NM rendelet előírása ellenére – nem tartalmazza az érdek-képviseleti fórum véleményezési és egyetértési jogának gyakorlására vonatkozó előírásokat, azon az igazgató aláírása nem szerepel. A lenti gyermekotthonban a napirend és a kapcsolattartásra vonatkozó rendelkezések a szakmai programban szerepelnek. A pásztói gyermekotthon házirendje nem tartalmazza a napirendből eredő feladatokat, valamint az érdekképviseleti fórum véleményezési és egyetértési jogára vonatkozó információt. A makói gyermekotthon házirendjében pedig a panaszjog érvényesítésének módja nem szerepel. 
Mindezekre tekintettel a jogszabályban előírt kötelező tartalmi elemeket nem tartalmazó házirendek tekintetében a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelményével összefüggő visszásságot állapítok meg. 
10/ Az érdekképviseleti fórumot minden intézményben megalakították, e tekintetben alapvető joggal összefüggő visszásságot nem tártam fel.
11/ A külső szupervízor igénybevételére ez évben – anyagi erőforrás hiányában – egyik – intézményben sincs lehetőség. A bakonyoszlopi, a budapesti és a makói gyermekotthon szakdolgozóit saját munkatársuk segíti.
A szupervízió olyan speciális szakmai személyiségfejlesztő módszer, amelynek alkalmazása nélkülözhetetlen a segítő foglalkozásúak – köztük a szociális területen személyes gondoskodást végző szakemberek – hivatásgondozásában, saját mentálhigiénéjében, szakmai továbbképzésében és munkájának minőségbiztosításában.29
Minderre tekintettel a szupervízió hiánya – ahogyan azt a gyermekjóléti alapellátást vizsgáló jelentéseimben megállapítottam30 – a szakemberek és a gondozottak lehető legmagasabb szintű testi, lelki egészséghez való joga sérelmének közvetlen veszélyét idézi elő.
12/ A Gymr. 14. § (1) bekezdése szerint a működést engedélyező szerv – helyszíni ellenőrzés keretében – legalább évente köteles ellenőrzi, hogy az otthont nyújtó ellátást biztosító intézmény a jogszabályokban és a működési engedélyben foglaltaknak megfelelően működik-e. A Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatal Szociális és Gyámhivatalának jogelődje ezen ellenőrzési kötelezettségének nem tett eleget.
A Gyvt. 104. § (1) bekezdésének e) pontja alapján a fenntartó köteles ellenőrzi és évente egy alkalommal értékelni a gyermekvédelmi szolgáltató tevékenységet, a szakmai munka eredményességét, a szakmai program végrehajtását, valamint a gazdálkodás szabályszerűségét és hatékonyságát. A vizsgált intézmények közül az elmúlt évben csupán a lenti gyermekotthont ellenőrizte a fenntartó. 
Megállapítom, hogy a jogszabályban rögzített fenntartói/engedélyezői ellenőrzési kötelezettség elmulasztása, visszásságot okoz a jogállamiság elvéből eredő jogbiztonsággal összefüggésben, továbbá sérti a gyermekvédelmi gondoskodásban élő gyermekek kiemelt védelemhez fűződő jogát is
13/ A gondozott gyermek számára naponta, az életkorának megfelelő, legalább ötszöri, legalább egy alkalommal meleg, az egészséges táplálkozás követelményének megfelelő étkezést kell biztosítani, az energia- és tápanyagbeviteli, illetve élelmiszer-felhasználási ajánlásokat tartalmazó jogszabályban foglaltaknak megfelelően.31
Az ajánlásokat a vendéglátó termékek előállításának feltételeiről szóló 67/2007. (VII. 10.) GKM-EüM-FVM-SZMM együttes rendelet melléklete tartalmazta. A rendelet a 2011. augusztus 1-jétől hatályát vesztette.
A 2011. augusztus 1-én hatályba lépett, a vendéglátó-ipari termékek előállításának és forgalomba hozatalának élelmiszerbiztonsági feltételeiről szóló 62/2011. (VI. 30.) VM rendelet hatálya a közétkeztetési tevékenységre kiterjed, a rendeletben foglaltakat azonban a lakásotthonban nem kell alkalmazni. A rendelet energia- és tápanyagbeviteli, illetve élelmiszer-felhasználási ajánlásokat nem tartalmaz.
AZ AJB 560/2011. számú jelentésemben a gyermekétkeztetéssel normatív rendszerével összefüggésben alkotmányos visszásságot állapítottam meg, amelyre tekintettel ebben a jelentésben külön intézkedést nem teszek. Ugyanakkor aggályosnak tartom, hogy a VM rendelet hatálya alól kivételt képeznek a lakásotthonok. 
Ez év január 1-jétől a gyermekek napi ötszöri étkezésre fordított költség összege naponta nem lehet kevesebb az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 2,4%-ánál (684 Ft).32 A vizsgált gyermekotthonokban az egy gondozottra megállapított napi étkezési normák nagy eltérést mutatnak (a legkevesebb 430 Ft, a legtöbb 795 Ft). A soproni, a lenti, a pásztói, a kisújszállási, valamint a makói gyermekotthon étkezési normatívája nem éri el az NM rendeletben előírt minimális összeget.
A legkevesebb összeggel gazdálkodó soproni gyermekotthonban hetente egyszer van hús, a gyermekek egyhangú és szénhidrátdús ételeket kapnak. A vizsgált intézmények többségében kevés a gyümölcs és a zöldség, az intézmények gyakorlatilag – anyagi lehetőségeikre is tekintettel – szabadon, akár az egészséges táplálkozás követelményeinek figyelmen kívül hagyásával döntenek az étlap összeállításáról, valamint arról, hogy ahhoz használnak-e valamilyen segédanyagot (pl. kalóriaszámlálás).
Pozitívum, hogy több gyermekotthon szakmai programjában szerepel az egészséges életmódra nevelés és a helyes táplálkozás bemutatása.
Mindebből következően a jogállamiságból elvéből fakadó jogbiztonság, valamint  a gyermekek védelemhez való joga sérelmét állapítom meg az NM rendeletben rögzített költség összege alatt megállapított a gyermekek szükséges táplálkozását fedező napi étkezési normák tekintetében.

Összegzés
A gyermekek jogai szerteágazóak és túlmutatnak az Alkotmány rendelkezésein. A Gyermekjogi Egyezménnyel összhangban a Gyvt. deklarálja a gyermek testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődését, egészséges felnevelkedését és jólétét biztosító saját családi környezetében történő nevelkedéshez való jogát, amihez az állam segítséget nyújt.
Szülői vagy más hozzátartozói gondoskodás hiányában a gyermeknek joga van a helyettesítő védelemhez. A gyermekvédelmi szakellátásba vett gyermek nevelőszülőhöz, lakásotthonba, vagy gyermekotthonba helyezhető. A vér szerinti családdal való kapcsolattartás – ha az nem ellenkezik a gyermek mindenekfelett álló érdekével – ugyancsak alapvető gyermeki jog.
A szakellátórendszernek a teljes körű ellátás keretében kell biztosítania a családjából kiemelt gyermek állapotához igazodó egészségügyi ellátást. A fenntartónak gondoskodnia kell a gyógyuláshoz, rehabilitációhoz, terápiához szükséges és indokolt eszközök beszerzéséről.
Korábban már több jelentésemben is megállapítottam, hogy a Gyvt. hatálybalépése óta soha nem álltak rendelkezésre azok az anyagi, tárgyi, személyi erőforrások, amelyek a végrehajtáshoz szükségesek lettek volna. „A gyermekvédelem első szintjének hiánya miatt az indokoltnál nagyobb nyomás nehezedik a gyermekvédelmi szakellátás intézményeire, ahol a legnagyobb lemaradás a többcélú, oktatását is végző gyermekvédelmi intézményeknél jelentkezik.”33
A tartósan beteg, illetve fogyatékos különleges ellátást igénylő gyermek gondozását, ellátását, habilitációját és rehabilitációját az erre a célra létrehozott különleges gyermekotthon vagy az átmeneti és tartós nevelésbe vett gyermek teljes körű ellátását nyújtó gyermekotthon vagy gyermekotthoni csoport biztosítja. Ennek feltétele, hogy a gyermek állapota nem indokolja az Szt. hatálya alá tartozó fogyatékosok vagy pszichiátriai betegek otthonában való elhelyezését, vagy az elhelyezés férőhely hiányában nem lehetséges.
Az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a fogyatékkal élő gyermekek dezinstitucionalizálásáról és közösségi életéről szóló (2010) 2. számú ajánlása kimondta, hogy „a fogyatékossággal élő gyermeket lehetőség szerint vissza kell vezetni a közösségbe és meg kell szüntetni az intézményi elhelyezésüket. A fogyatékkal élő gyermeknek ugyanolyan joguk van a családi életre, az oktatásra, az egészségre, a szakképzésre, mint bármilyen más gyereknek. Annak érdekében, hogy jogaik ne szenvedjenek csorbát, a fogyatékkal élő gyerekek segíteni kell jogaik érvényesítésében. […] Az intézeti elhelyezés megelőzése érdekében az intézményi gondoskodás alternatíváit kell kidolgozni. Ezekben kisebb családias, otthon jellegű gondoskodási formáknak kell lenniük, ahol a gyerekeket nem veszélyezteti bántalmazás, zaklatás vagy elhanyagolás.”34
A jelentés feltárta, hogy a vizsgált intézmények közül négyben (Sopron, Bakonyoszlop, Lenti és Makó) megvalósult az integrált elhelyezést, mivel a normál szükségletű gyermekeket együttesen helyezik el a különleges ellátást igénylőkkel. A pásztói gyermekotthonban az enyhe és középsúlyos, Kisújszálláson enyhe, középsúlyos és súlyos fogyatékossággal élők, a budapesti gyermekotthonban pedig csak 6 év feletti középsúlyos értelmi fogyatékos gyermekeket helyeznek el.
A vizsgálat megállapította azt, hogy a gyermekek többsége hosszú éveket tölt intézményi keretek között és csak elvétve fordul elő sikeres hazagondozás.
Álláspontom szerint a gyermeki jogok érvényesülését szolgálja, hogy egyes intézmények a gyermekjogi képviselő elérhetőségén túl egyéb jogvédő szervek nevét és telefonszámát is ismertetik a gyermekkel. A pásztói gyermekotthon „Te sem érdemled meg, hogy bántsanak!”, valamint a kisújszállási intézmény „Útmutató a gyermekotthonban élő gyermekek és fiatalok számára” című ismertető füzeteit jó és követendő gyakorlatnak tartom.
Összességében a vizsgálat által az egyes intézményeknél feltárt hiányosságok, amelyek több esetben az anyagi erőforrások valamint a jogi szabályozás elégtelenségére is visszavezethetők, visszásságot okoznak a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével, a gyermeket az állam és a társadalom részéről megillető kiemelt védelemhez fűződő jogával, az egyenlő bánásmód követelményével, végül az egészséghez való jogával összefüggésben.

Intézkedéseim
1/	A vizsgálat során feltárt alkotmányos visszásságok jövőbeni elkerülése érdekében 
A/	az Obtv. 25. §-a alapján javaslom 
a/	a nemzeti erőforrás miniszternek, hogy
–	fontolja meg a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvénynek a szociális, valamint a gyermekjóléti és gyermekvédelmi ágazatban történő végrehajtásáról szóló 257/2000. (XII. 26.) Korm. rendelet kiegészítésének kezdeményezését azzal, hogy 15. § (5) bekezdésében meghatározott pótlék kiterjesztését a különleges gyermekotthonokban dolgozókra;
–	kezdeményezze a Gyvt. 156. § (4) bekezdése a/ pontjának hatályon kívül helyezését;
b/	a vidékfejlesztési miniszternek – annak garanciális jellegére tekintettel – gondoskodjon a vendéglátó-ipari termékek előállításának és forgalomba hozatalának élelmiszerbiztonsági feltételeiről szóló 62/2011. (VI. 30.) VM rendelet egyes rendelkezéseinek (pl tárolás, ételkészítés, ételminta) lakásotthonokra való kiterjesztéséről. 
B/	az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján felkérem a nemzeti erőforrás minisztert, tájékoztasson a gyermekotthonok kiváltásáról (ideértve a jelenleg iskolaépületben működő gyermekotthonokat is), valamint a szupervízió gyakorlati megvalósítása érdekében tett intézkedéseiről.

2/	Az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján felkérem 
a/	Budapest Főváros Főpolgármesterét, hogy
–	az Általános Iskola, Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézmény, Diákotthon és Gyermekotthon tárgyi feltételei biztosítása érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket,
–	a jövőben tegyen eleget a Gyvt. 104. § (1) bekezdésének e) pontjában foglalt ellenőrzési kötelezettségének;
b/	Csongrád Megyei Közgyűlés elnökét, hogy
–	a Pápay Endre Óvoda, Általános Iskola, Alapfokú Művészeti Oktatási Intézmény, Szakiskola, Diákotthon. Gyermekotthon és Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézmény (6900 Makó, Vásárhelyi u. 1-3.) személyi és tárgyi feltételei biztosítás érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket,
–	a jövőben tegyen eleget a Gyvt. 104. § (1) bekezdés e) pontjában foglalt ellenőrzési kötelezettségének;
–	gondoskodjon az étkezési norma jogszabálynak megfelelő megállapításáról és folyósításáról;
c/	Győr-Moson-Sopron Megyei Közgyűlés elnökét, hogy
–	a Doborjáni Ferenc Egységes Módszertani Intézmény, Óvoda, Fejlesztő Iskola, Általános Iskola, Speciális Szakiskola, Készségfejlesztő Speciális Szakiskola, Kollégium, Gyermekotthonok, Utógondozó Otthon és Pedagógiai Szakszolgálat személyi feltételei biztosítása érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket,
–	a jövőben tegyen eleget a Gyvt. 104. § (1) bekezdésének e) pontjában foglalt ellenőrzési kötelezettségének,
–	gondoskodjon az étkezési norma jogszabálynak megfelelő megállapításáról és folyósításáról;
d/	Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatal Szociális és Gyámhivatala vezetőjét, hogy a jövőben tegyen eleget a Gymr. 14. § (1) bekezdésében foglalt ellenőrzési kötelezettségének,
e/	Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Közgyűlés elnökét, hogy
–	jövőben tegyen eleget a Gyvt. 104. § (1) bekezdés e) pontjában foglalt ellenőrzési kötelezettségének,
–	gondoskodjon az étkezési norma jogszabálynak megfelelő megállapításáról és folyósításáról; 
f/	Nógrád Megyei Közgyűlés elnökét, hogy
– a Nógrád Megyei Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézmény és Gyermekotthon személyi feltételei biztosítása érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket,
– a jövőben tegyen eleget a Gyvt. 104. § (1) bekezdésének e) pontjában foglalt ellenőrzési kötelezettségének,
– gondoskodjon az étkezési norma jogszabálynak megfelelő megállapításáról és folyósításáról;
g/	Zala Megyei Közgyűlés elnökét, hogy
–	a Móricz Zsigmond Általános Iskola, Speciális Szakiskola, Kollégium, Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézmény, Nevelési Tanácsadó, Egységes Pedagógiai Szolgálat személyi és tárgyi feltételei biztosítás érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket,
–	gondoskodjon az étkezési norma jogszabálynak megfelelő megállapításáról és folyósításáról.

3./ Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján felkérem 
a/	a Doborjáni Ferenc Egységes Módszertani Intézmény, Óvoda, Fejlesztő Iskola, Általános Iskola, Speciális Szakiskola, Készségfejlesztő Speciális Szakiskola, Kollégium, Gyermekotthonok, Utógondozó Otthon és Pedagógiai Szakszolgálat igazgatóját, hogy 
–	gondoskodjon az iskolaorvos rendelési idejének kiszámíthatóságáról,
–	a házirend NM rendelet előírásainak megfelelő módosításáról;
b/	a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Kádas György Általános Iskola, Szakiskola, Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézmény Diákotthon és Gyermekotthon igazgatóját, hogy kezdeményezze az alapító okirat módosítását;
c/	a Móricz Zsigmond Általános Iskola, Speciális Szakiskola, Kollégium, Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézmény, Nevelési Tanácsadó, Egységes Pedagógiai Szolgálat, Gyermekotthon igazgatóját, hogy
–	intézkedjen a gyermekjogi képviselő elérhetőségének – a gyermekek számára jól látható helyen való – kifüggesztéséről,
–	a házirend NM rendelet előírásainak megfelelő módosításáról,
d/	a Nógrád Megyei Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézmény és Gyermekotthon igazgatóját, hogy intézkedjen a házirend NM rendelet előírásainak megfelelő módosításáról;
e/	a Pápay Endre Óvoda, Általános Iskola, Alapfokú Művészeti Oktatási Intézmény, Szakiskola, Diákotthon, Gyermekotthon és Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézmény igazgatóját, hogy
–	gondoskodjon az iskolaorvos rendelési idejének kiszámíthatóságáról,
–	intézkedjen a gyermekjogi képviselő elérhetőségének – a gyermekek számára jól látható helyen való – kifüggesztéséről,
–	a házirend NM rendelet előírásainak megfelelő módosításáról.

Budapest, 2011. szeptember 20.
Prof. Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet 1: Lábjegyzet
1 Lásd AJB 6163/2011. számú jelentés
2 Lásd az OBH 6501/2001. számú jelentését
3 Vö. 9/1992. (I. 30.) AB határozat.
4 Vö. 56/1991. (XI. 8.) AB határozat.
5 75/1995. (XI. 21.) AB határozat, ABH 1995, 376, 383.
6 315/E/2003. AB határozat, ABK 2003. október, 741, 743.
7 64/1991. (XII. 17.) AB. határozat
8 79/1995(XII.21.) AB határozat
9 9/1990. (IV. 25.) AB határozat, 21/1990. (X. 4.) AB határozat, 61/1992. (XI. 20.) AB határozat, 35/1994. (VI. 24.) AB határozat, 30/1997. (IV. 29.) AB határozat.)
10 54/1996 (XI. 30.) AB határozat
11 Alkotmány 70/D.§ (1) bekezdés, és 70/E.§ 
12 Lásd az AJB 3006/2010. számú jelentést
13 Kézikönyv a Gyermekjogi Egyezmény alkalmazásához UNICEF és Család, Gyermek, Ifjúság Egyesület 2009 235. o
14 NM rendelet 1. sz. melléklet
15 NM rendelet 124-125. § és a 6. sz. melléklet
16 Lásd a gyermekjóléti alapellátást vizsgáló OBH 4226/2006., OBH 5158/2007., OBH 1905/2009., és AJB 2227/2010. számú jelentéseket 
17 Gyvt. 96. § (2) bek.
18 A KSH 2009. december 31-i adatai szerint átmeneti nevelt gyermekek 37,7 %-a 5 évet meghaladóan élt ebben a státuszban.
19 Gyvt. 45. § (1) bekezdése és 53. §-a, NM rendelet 81. §-a 
20 Lásd OBH 3536/2009., AJB 1092/2011. és AJB 1298/2011. számú jelentések
21 Az AJB 1298/2011. számú jelentésben a feltárt alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok orvoslása és jövőbeni megelőzése érdekében az Obtv. 25.§ alapján felkértem a nemzeti erőforrás miniszterét hogy tegyen határozott és összehangolt lépéseket annak érdekében, hogy hazánk e jelenséggel érintett régióiban megszűnjön a gyermekpszichiátriai fekvőbeteg–és sürgősségi ellátáshoz való hozzáférés jelenlegi hiánya; továbbá tegyen intézkedéseket a gyermekpszichiáterek számának emelkedését eredményező feltételrendszer kialakítása, a jelenlegi helyzetben pedig a jelzett szakterület hiányszakmává minősítése érdekében. Kezdeményezésemre történő válaszadásra e jelentés kiadásáig a határidő még nem telt le.
22 Gyvt. 9§ c/pontja, NM r. 80. § 
23 Lásd AJB 457/2011. számú jelentés 
24 Gyvt. 87-89§.
25 Lásd AJB 457/2011. számú jelentés 
26 NM rendelet 150. § (1) és (2) bek.
27 A www.jogvedok.hu honlap szerint a gyermekjogi képviselő Makón minden harmadik hét szerdáján tart fogadóórát. 
28 NM. rendelet 2. § (2. bek)
29 Forrás: Wikipédia
30 Lásd OBH 4226/2006. és OBH 5158/2007. számú jelentés
31 NM rendelet 76. § (1) bek.
32 NM rendelet 76. § (1) bek.
33 0430. sz. ÁSZ jelentés
34 A gyermekvédelem nagy kézikönyve Complex 2007 1225. o.

Melléklet 2: Az Alkalmazott jogszabályok

1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv.)
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
(2) Az országgyűlési biztos az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében az (1) bekezdésben megjelölt feltételek fennállása esetén hivatalból is eljárhat.

1990. évi LXIV törvény a helyi önkormányzatokról (Ötv.)
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: az [….] alapfokú nevelésről, oktatásról […] való gondoskodás..
69. § (1) A megyei önkormányzat, területi önkormányzat, köteles ellátni azokat a törvényben előírt feladatokat, amelyek megoldására települési önkormányzat nem kötelezhető. 
70. § (1) A megyei önkormányzat kötelező feladatként gondoskodik különösen a) a középiskolai, szakiskolai és kollégiumi ellátásról, amennyiben azt a külön törvény szerint ellátást biztosító települési önkormányzat nem vállalja […] a gyermek- és ifjúságvédelmi szakellátásról…

1991. évi LXIV. törvény a Gyermekek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény kihirdetéséről (Gyermekjogi Egyezmény)
3. cikk: 1. A szociális védelem köz- és magánintézményei, a bíróságok, a közigazgatási hatóságok és a törvényhozó szervek minden, a gyermeket érintő döntésükben a gyermek mindenek felett álló érdekét veszik figyelembe elsősorban.
3. Az Egyezményben részes államok gondoskodnak arról, hogy a gyermekkel foglalkozó és védelmét biztosító intézmények, hivatalok és létesítmények működése megfeleljen az illetékes hatóságok által megállapított szabályoknak, különösen a biztonság és az egészség területén, valamint ezek személyzeti létszámával és szakértelmével, továbbá a megfelelő ellenőrzés meglétével kapcsolatban.
20. cikk 1. Minden olyan gyermeknek, aki ideiglenesen vagy véglegesen meg van fosztva családi környezetétől, vagy aki saját érdekében nem hagyható meg e környezetben, jogosult az állam különleges védelmére és segítségére.
23. cikk 1. Az Egyezményben részes államok elismerik, hogy a szellemileg vagy testileg fogyatékos gyermeknek emberi méltóságát biztosító, önfenntartását előmozdító, a közösségi életben való tevékeny részvételét lehetővé tevő, teljes és tisztes életet kell élnie.
2. Az Egyezményben részes államok elismerik a fogyatékos gyermeknek a különleges gondozáshoz való jogát, és a rendelkezésükre álló forrásoktól függő mértékben, az előírt feltételeknek megfelelő fogyatékos gyermeknek és eltartóinak, kérelemre, a gyermek állapotához és szülei vagy gondviselői helyzetéhez alkalmazkodó segítséget biztosítanak.
3. Tekintettel a fogyatékos gyermek sajátos szükségleteire, a 2. bekezdés értelmében nyújtott segítség a gyermek szüleinek vagy gondviselőinek anyagi erőforrásait figyelembe véve, lehetőség szerint ingyenes, és úgy kell alakítani, hogy a fogyatékos gyermek valóban részesülhessen oktatásban, képzésben, egészségügyi ellátásban, gyógyító-nevelésben, munkára való felkészítésben és szabadidő-tevékenységben oly módon, hogy ezek biztosítsák személyisége lehető legteljesebb kibontakoztatását kulturális és szellemi területen egyaránt.
4. Az Egyezményben részes államok a nemzetközi együttműködés szellemében előmozdítják a fogyatékos gyermekek megelőző egészségügyi ellátásával, orvosi, pszichológiai és funkcionális kezelésével, a gyógyító-nevelés módszereivel és a szakképzési intézményekkel kapcsolatos információk cseréjét és terjesztését, valamint az adatok hozzáférhetőségének biztosításával lehetővé teszik a részes államok számára, hogy ezeken a területeken javíthassák lehetőségeiket és szakismereteiket, bővíthessék tapasztalataikat. Ebben a tekintetben különösen figyelembe veszik a fejlődő országok szükségleteit.
24. cikk 1. Az Egyezményben részes államok elismerik a gyermeknek a lehető legjobb egészségi állapothoz való jogát, valamint, hogy orvosi ellátásban és gyógyító-nevelésben részesülhessen. Erőfeszítéseket tesznek annak biztosítására, hogy egyetlen gyermek se legyen megfosztva az ezeknek a szolgáltatásoknak az igénybevételére irányuló jogától.
2. Az Egyezményben részes államok erőfeszítéseket tesznek a fenti jog teljes körű megvalósításának biztosítására, és alkalmas intézkedéseket tesznek különösen arra, hogy a)… b) biztosítsák minden gyermek számára a szükséges orvosi ellátást és egészségügyi gondozást, legfontosabbnak tekintve az egészségügyi alapellátás fejlesztését; c) küzdjenek a betegség és a rosszultápláltság ellen, az egészségügyi alapellátás keretében is, különösen a könnyen rendelkezésre bocsátható technikák felhasználásával, valamint tápláló élelmiszerek és ivóvíz szolgáltatásával, figyelembe véve a természeti környezet szennyezésével járó veszélyeket és kockázatokat;
3. Az Egyezményben részes államok megtesznek minden alkalmas, hatékony intézkedést annak érdekében, hogy megszüntessék a gyermekek egészségére káros hagyományos szokásokat.

1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról (Kt.)
20. § (1) A közoktatás nevelő, valamint nevelő és oktató intézményei:a) óvoda; b) általános iskola; c) szakiskola; d) gimnázium, szakközépiskola (a továbbiakban együtt: középiskola); e) alapfokú művészetoktatási intézmény [a továbbiakban b)-e) pont alattiak együtt: iskola]; f) gyógypedagógiai, konduktív pedagógiai nevelési-oktatási intézmény; g) diákotthon és kollégium [a továbbiakban: kollégium; az a)-g) pont alattiak együtt: nevelési-oktatási intézmény].
22. § (4) Közoktatási intézmény nem közoktatási feladatot ellátó intézménnyel e törvényben meghatározott esetben, formában és eljárás megtartásával vonható össze.
33. § (1) A többcélú intézmény lehet a) egységes iskola vagy összetett iskola, b) közös igazgatású közoktatási intézmény, c) általános művelődési központ (a továbbiakban: ÁMK), d) egységes gyógypedagógiai, konduktív-pedagógiai módszertani intézmény,e) egységes pedagógiai szakszolgálatot ellátó intézmény,f) egységes, az óvodai és bölcsődei feladatokat ellátó intézmény.
(2) Többcélú intézmény akkor létesíthető, ha a létesítés és a működés anyagi, tárgyi, technikai és személyi feltételei valamennyi feladat ellátásához biztosítva vannak.
102. § (1) d) a minőségirányítási programban meghatározottak szerint működteti a minőségfejlesztés rendszerét, továbbá rendszeresen - ha jogszabály másképp nem rendelkezik, négyévenként legalább egy alkalommal - ellenőrzi a közoktatási intézmény gazdálkodását, működésének törvényességét, hatékonyságát, a szakmai munka eredményességét, nevelési-oktatási intézményben továbbá a gyermek- és ifjúságvédelmi tevékenységet, a tanuló- és gyermekbaleset megelőzése érdekében tett intézkedéseket; ha a fenntartó nem helyi önkormányzat, a tanuló- és gyermekbalesetet jelenti a nevelési-oktatási intézmény székhelye szerint illetékes fővárosi, megyei főjegyzőnek;

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvt.)
11/A. § (1) A gyermekjogi képviselő ellátja a gyermekvédelmi gondoskodásban részesülő gyermek e törvényben meghatározott jogainak védelmét, és segíti a gyermeket jogai megismerésében és érvényesítésében, valamint kötelességei megismerésében és teljesítésében. A gyermekjogi képviselő kiemelt figyelmet fordít a különleges vagy speciális ellátást igénylő gyermek védelmére.
(5) A gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltató tevékenységet végző biztosítja, hogy a gyermek és hozzátartozói a gyermekjogi képviselő személyét és a vele való kapcsolat felvételének módját megismerhessék.
34. § (2) A bentlakásos gyermekintézményben, a helyettes szülőnél és a nevelőszülőnél biztosított személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti alapellátás és gyermekvédelmi szakellátás során elő kell segíteni, hogy a kapcsolattartásra jogosult a gyermekkel kapcsolatot tartson fenn, feltéve, hogy a szülő nem áll a gyermek vagy a gyermeket nevelő személy sérelmére elkövetett cselekmény miatt ideiglenes megelőző távoltartás vagy megelőző távoltartás, továbbá a büntetőeljárásban elrendelhető távoltartás kényszerintézkedés hatálya alatt, vagy a gyermek súlyos bántalmazása miatt nem szüneteltették a szülő kapcsolattartási jogának gyakorlását.
(8) A kapcsolattartással összefüggő, a gyermek számára a bentlakásos gyermekintézményben, a helyettes szülőnél és a nevelőszülőnél biztosított teljes körű ellátás által nem fedezett költségeket a kapcsolattartásra jogosult viseli. A települési önkormányzat rendkívüli gyermekvédelmi támogatás formájában nyújthat segítséget [21. § (2) bek.] a kapcsolattartásra jogosult számára a kapcsolattartással összefüggő költségek viseléséhez, különösen az utazási költségekhez, illetve a kapcsolattartásra jogosult otthonában történő kapcsolattartás esetén a gyermek ellátásának költségeihez. A területi gyermekvédelmi szakszolgálat a kapcsolattartást szabályozó jogszabályokban meghatározottak szerint nyújt segítséget és támogatást a kapcsolattartás megvalósításához.
35. § (1) Az intézmény fenntartója meghatározza - a (6) bekezdésben meghatározott ellátások kivételével - az ellátásban részesülők érdekvédelmét szolgáló érdek-képviseleti fórum megalakításának és működésének szabályait.
37. § (1) A bentlakásos gyermekintézményben elhelyezett gyermekek érdekeik képviseletére gyermekönkormányzatot hozhatnak létre.
45. § (1) A gyermekek átmeneti gondozása keretében - kivéve, ha a gyermek átmeneti gondozását családok átmeneti otthona biztosítja - a gyermek testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődését elősegítő, az életkorának, egészségi állapotának és egyéb szükségleteinek megfelelő étkeztetéséről, ruházattal való ellátásáról, mentálhigiénés és egészségügyi ellátásáról, gondozásáról, neveléséről, lakhatásáról (a továbbiakban: teljes körű ellátás) kell gondoskodni.
53. § (1) Otthont nyújtó ellátás keretében biztosítani kell az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti és a tartós nevelésbe vett gyermek számára a) a 45. § (1) bekezdése szerinti teljes körű ellátást, b) a családi környezetébe történő visszahelyezését előkészítő, családi kapcsolatainak ápolását segítő családgondozást, vagy ha ez nem lehetséges, az örökbefogadásának elősegítését, c) a családjába történő visszailleszkedéshez, önálló életének megkezdéséhez szükséges utógondozást.
(2) Az otthont nyújtó ellátás keretében a) különleges ellátást kell biztosítani aa) a tartósan beteg, illetve fogyatékos,ab) a három év alatti gyermek számára;
b) speciális ellátást kell biztosítani ba) a súlyos személyiségfejlődési zavarokkal küzdő, illetve súlyos pszichotikus vagy neurotikus tüneteket mutató (a továbbiakban együtt: súlyos pszichés tüneteket mutató) gyermek, bb) a súlyos beilleszkedési zavarokat vagy súlyos antiszociális magatartást tanúsító gyermekkorú elkövető (a továbbiakban: súlyos disszociális tüneteket mutató) [a ba) és a bb) pont a továbbiakban együtt: súlyos pszichés vagy disszociális tüneteket mutató gyermek], bc) az alkohol, drog és egyéb pszichoaktív szerekkel küzdő (a továbbiakban: pszichoaktív szerekkel küzdő) gyermek számára.
77. § (3) Az átmeneti nevelésbe vétel addig biztosítja az egyéni elhelyezési terv szerint a gyermek otthont nyújtó ellátását, amíg a gyermek családja képessé válik a gyermek visszafogadására.
96. § (2) Az intézmények ellátási területének meghatározásánál tekintettel kell lenni arra is, hogy az intézmény és az ellátottak lakóhelye közötti távolság lehetőleg ne haladja meg az ötven km-t.
104. § (1) A gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltató tevékenységet ellátó állami és nem állami intézmény fenntartója e) ellenőrzi és évente egy alkalommal értékeli a szakmai munka eredményességét, a szakmai program végrehajtását, valamint a gazdálkodás szabályszerűségét és hatékonyságát,

2007. évi XCII. törvény a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény és az ahhoz kapcsolódó fakultatív jegyzőkönyv kihirdetéséről 
1. cikk A jelen Egyezmény célja valamennyi emberi jog és alapvető szabadság teljes és egyenlő gyakorlásának előmozdítása, védelme és biztosítása valamennyi fogyatékossággal élő személy számára, és a velük született méltóság tiszteletben tartásának előmozdítása.
Fogyatékossággal élő személy minden olyan személy, aki hosszan tartó fizikai, értelmi, szellemi vagy érzékszervi károsodással él, amely számos egyéb akadállyal együtt korlátozhatja az adott személy teljes, hatékony és másokkal egyenlő társadalmi szerepvállalását.
3. cikk A jelen Egyezmény alapelvei a következők [...] h) a fogyatékossággal élő gyermekek formálódó képességeinek tisztelete, és a fogyatékossággal élő gyermekek identitásuk megőrzéséhez fűződő jogának tiszteletben tartása.
7. cikk 1. A részes államok minden szükséges intézkedést meghoznak, hogy a fogyatékossággal élő gyermekek számára más gyermekekkel azonos alapon biztosítsák valamennyi emberi jog és alapvető szabadság teljes körű gyakorlását.
2. Minden, a fogyatékossággal élő gyermekekkel kapcsolatos intézkedés során elsődlegesen a gyermek legfőbb érdekeit kell figyelembe venni.
3. A részes államok biztosítják, hogy a fogyatékossággal élő gyermekek minden őket érintő ügyben rendelkeznek a szabad véleménynyilvánítás jogával, véleményüket, más gyermekekkel azonos alapon, életkoruknak és fejlettségüknek megfelelően súlyozzák, valamint biztosítják számukra e jogok érvényesítéséhez a fogyatékosságuk és életkoruk szerint szükséges segítséget.

257/2000. (XII. 26.) Korm. rendelet a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvénynek a szociális, valamint a gyermekjóléti és gyermekvédelmi ágazatban történő végrehajtásáról
15. § (1) A közalkalmazottat munkahelyi pótlék illeti meg a (2) bekezdésben meghatározottak szerint.
(5) Speciális gyermekotthonban, javítóintézetben foglalkoztatott nevelőt, gyermekfelügyelőt, gondozót, család- és utógondozót, pszichológust, gyógypedagógust, fejlesztő pedagógust, munkaoktatót, orvost, ápolónőt speciális otthoni pótlék illeti meg, a pótlék mértéke legalább a pótlékalap 50%-a.
(6) A bölcsődében a fogyatékos gyermekek habilitációját végző csoportban és a 0-3 éves korú gyermekeket ellátó gyermekotthonban a fogyatékos gyermekek habilitációját végző kisgyermeknevelőt gyógypedagógiai pótlék illeti meg, a pótlék mértéke legalább a pótlékalap 25%-a.

259/2002. (XII. 18.) Korm. rendelet a gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltató tevékenység engedélyezéséről, valamint a gyermekjóléti és gyermekvédelmi vállalkozói engedélyről (Gymr.)
14. § (1) A működést engedélyező szerv gyermekjóléti szolgáltatás, gyermekek napközbeni ellátása és gyermekek átmeneti gondozása esetén legalább kétévente, otthont nyújtó ellátás, utógondozói ellátás és területi gyermekvédelmi szakszolgáltatás esetén pedig legalább évente ellenőrzi, hogy a szolgáltató (intézmény, hálózat) a jogszabályokban és a működési engedélyben foglaltaknak megfelelően működik-e.
(2) A működést engedélyező szerv éves ellenőrzési tervet készít, amelyet minden év január 31-éig megküld a felügyeleti szervének és annak a hatóságnak, amelyet a 14/A. § (2) bekezdése alapján meg kell keresnie.
(3) A működést engedélyező szerv helyszíni ellenőrzést tart a) az (1) bekezdésben meghatározott esetben,

331/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet a gyermekvédelmi és gyámügyi feladat- és hatáskörök ellátásáról, valamint a gyámhatóság szervezetéről és illetékességéről (Gyszr.)
14. § (1) A szociális és gyámhivatal ellenőrzési jogkörében legalább négyévenként ellenőrzi a) a gyámhatóságok gyámügyi és gyermekvédelmi hatósági tevékenységének jogszerűségét, b) az egészségügyi szakfelügyelet kivételével a Szociálpolitikai és Munkaügyi Intézet vagy a kijelölt módszertani feladatokat ellátó intézmény, illetve az Országos Gyermekvédelmi Szakértői Névjegyzékbe felvett szakértő szükség szerinti bevonásával - a külön jogszabályban meghatározottak szerint - a gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók tevékenységét.

15/1998. (IV. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről (NM rendelet)
2. § (2) A gyermeki jogok minél szélesebb körű érvényesülése érdekében a gyermekjóléti, illetve gyermekvédelmi szolgáltató tevékenységet végzők (a továbbiakban: szolgáltatók) gondoskodnak arról, hogy a gyermekek számára megismerhető legyen a gyermekjogi képviselő neve, telefonszáma, valamint fogadóóráinak helye és időpontja.
75. § (1) Az otthont nyújtó ellátásban részesülő gondozott gyermek számára a) teljes körű ellátást [Gyvt. 45. § (1) bekezdés],
(2) A teljes körű ellátás keretében a gondozott gyermek számáraa) lakhatási lehetőséget, valamint legalább a 76-82. §-okban meghatározott ellátást, továbbá b) testi, értelmi, érzelmi, erkölcsi fejlődését elősegítő, életkorának, egészségi állapotának és egyéb szükségleteinek megfelelő - a 83-84. §-okban meghatározott - nevelést, gondozást kell nyújtani.
76. § (1) A gondozott gyermek számára naponta, az életkornak megfelelő, legalább ötszöri, legalább egy alkalommal meleg, az egészséges táplálkozás követelményének megfelelő étkezést kell biztosítani, az energia- és tápanyagbeviteli, illetve élelmiszer-felhasználási ajánlásokat tartalmazó jogszabályban foglaltaknak megfelelően. A napi ötszöri étkezésre fordított költség összege naponta nem lehet kevesebb az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 2,4%-ánál.
(2) Ha a gondozott gyermek egészségi állapota indokolja, részére az orvos előírásainak megfelelő étkezést kell biztosítani.
80. § (1) A gondozott gyermek szabadidejének hasznos eltöltése érdekében az ellátást nyújtó gondoskodik a kulturálódáshoz, játékhoz, sporthoz szükséges eszközökről.
(2) Az ellátást nyújtó gondoskodik a szabadidős tevékenységekhez szükséges és indokolt költségekről.
81. § A különleges vagy speciális ellátásra szoruló gondozott gyermek számára a fejlődéséhez, illetve fejlesztéséhez, a gyógyulásához, rehabilitációjához, terápiájához szükséges és indokolt eszközök beszerzéséről a fenntartó gondoskodik.
87. § (1) A kapcsolattartásra jogosult (a továbbiakban: hozzátartozó) és a gondozott gyermek kapcsolattartását a gyámhivatal határozata alapozza meg. Az ellátást nyújtó elősegíti a gondozott gyermeknek hozzátartozójával való folyamatos kapcsolattartását.
(3) A kapcsolattartásra jogosult hozzátartozó kérelmére - kivéve, ha az ő tekintetében a gyámhivatal felügyelt kapcsolattartást rendelt el - az egy napra történő eltávozás és a két napnál nem hosszabb időtartamú szabadság alkalmankénti időpontját és módját a gyermekotthonnal, a gyermeket ellátó bentlakásos szociális intézménnyel (a továbbiakban: más bentlakásos intézmény) vagy a nevelőszülői hálózat működtetőjével történt előzetes megállapodás határozza meg a gyermek érdekének és a kapcsolattartásra jogosult lehetőségeinek figyelembevételével. A hozzátartozó köteles a gondozott gyermekért a megjelölt időpontban megjelenni, és őt a megadott időben visszavinni.
(4) A gyermekotthon, más bentlakásos intézmény, valamint a nevelőszülői hálózat működtetője a gondozott gyermek, illetve a hozzátartozó kérésére indokolt esetben gondoskodik a gyermeknek a hozzátartozóhoz történő el- és visszakísérésről. A szülővel való kapcsolattartást elő kell segíteni abban az esetben is, ha a szülő előzetes letartóztatásban van, vagy szabadságvesztés büntetését tölti, feltéve, hogy ez megfelel a gyámhivatal döntésének.
(5) A gondozott gyermeket a kapcsolattartásra jogosult hozzátartozója a gyámhivatal, illetve a bíróság döntésének megfelelően látogathatja a gondozás helyszínén. A kapcsolattartás megvalósulásáról a nevelőszülő és a gyermekotthon a 8. számú melléklet szerinti kapcsolattartási naplót vezeti. A látogatás alkalmával gondoskodni kell arról, hogy a gondozott gyermek és a hozzátartozó találkozására, valamint a látogatás alatti együttlétre kulturált formában és zavartalan körülmények között kerüljön sor.
(6) A levelezés és a telefonkapcsolat lehetőségének biztosítása során az ellátást nyújtó a levéltitokhoz, illetve a magántitokhoz való jog biztosításával jár el.
(7) A hozzátartozó a kapcsolattartás során köteles az ellátást nyújtó személlyel, illetve az ellátást nyújtó intézmény munkatársaival a gondozott gyermek érdekét szolgáló módon együttműködni, és az intézmény házirendjét betartani.
(8) Ha a kapcsolattartás végrehajtása során a kapcsolattartásra jogosult és a gyermek vagy a kapcsolattartásra jogosult és a gyám között vita keletkezik, a gyám köteles azt jelezni a gyámhivatalnak.
112. § (1) A gyermekotthon belső életének rendjét, a gyermek, fiatal felnőtt jogai gyakorlásának és kötelességei teljesítésének szabályait a házirend tartalmazza. A házirendben kell megállapítani különösen a) a napirendből adódó feladatokra, b) a gyermek, fiatal felnőtt viselkedésére, továbbá a gyermekeknek, fiatal felnőtteknek egymással, valamint a gyermekotthon dolgozóival szemben tanúsítandó magatartására, c) a gyermeknek, fiatal felnőttnek a hozzátartozókkal, illetve más személyekkel történő kapcsolattartására, a látogatás rendjére, az intézetből történő eltávozás és visszatérés rendjére, d) a panaszjog érvényesítésének módjára [Gyvt. 36. § (1) bek.], e) az érdek-képviseleti fórum véleményezési és egyetértési jogának gyakorlására
vonatkozó előírásokat.
(2) A házirendet az igazgató a nevelőtestület, valamint a gyermekönkormányzat véleményének figyelembevételével és az intézményben működő érdek-képviseleti fórum egyetértésével hagyja jóvá.
(3) A házirend egy példányát a gyermekotthonban jól látható helyen ki kell függeszteni.
124. § (1) A gyermekotthonnak legalább 12, de legfeljebb 40 fő ellátására alkalmasnak kell lennie.
(2) A gyermekotthonban a gondozott gyermek nevelését, gondozását a szakmai programban meghatározott elvek szerint kialakított kisközösségekben (a továbbiakban: csoport) kell biztosítani. Egy csoportban legfeljebb 12 fő helyezhető el, kivéve a 126. § (5) bekezdésében, a 128. § (1) bekezdésében és a 128/A. § (2)-(4) bekezdésében foglalt eseteket.
(3) A csoport kialakításánál figyelemmel kell lenni arra, hogy a csoportok nemek és életkorok szerint vegyes összetételűek legyenek, kivéve, ha ez nem szolgálja a gondozott gyermek egészséges személyiségfejlődését. Testvéreket csak kivételesen indokolt esetben lehet különböző csoportban elhelyezni. A kiskorú elhelyezését, valamint az utógondozói ellátásban részesülő szülők és gyermekük együttes elhelyezését - a 128. § (4) bekezdésének c) pontjában foglaltak figyelembevételével - erre a célra kialakított helyiségben kell biztosítani.
(4) A csoport számára - a 128. § (2) bekezdésében meghatározott kivételekkel - önálló lakóteret kell biztosítani, amely hálószobákból, közös nappali szobából, konyha/étkezőből, valamint fürdőszobából és nemenkénti WC helyiségekből áll, továbbá a mindennapi életvitelhez szükséges bútorokkal, berendezési tárgyakkal, eszközökkel felszerelt. Egy hálószobában legfeljebb 4 gondozott gyermek helyezhető el. A minimálisan biztosítandó lakóterület-igényt a 6. számú melléklet tartalmazza.
(5) A gondozott gyermek személyes használati tárgyait és ruházatát a csoport lakóterében, társaiétól elkülönítetten kell elhelyezni.
(6) A több csoport elhelyezésére szolgáló gyermekotthonban ki kell alakítani a) sportolásra alkalmas termet, illetve udvart, b) látogatók fogadására alkalmas helyiséget, c) a terápiás célú foglalkozásokhoz (pszichológiai, gyógypedagógiai), korrepetáláshoz szükséges csoportszobát.
(7) A gyermekotthoni csoportban a gondozott gyermekekkel foglalkozó munkatársak (nevelő, gyermekfelügyelő, gondozó) számára a csoport lakóteréhez kapcsolódó önálló helyiséget kell biztosítani, ahol a gyermekkel szükségessé váló egyéni beszélgetéseket lefolytathatja, adminisztrációs feladatait végezheti, és éjszaka tartózkodhat.
125. § (1) A lakásotthon olyan gyermekotthon, ahol önálló lakásban vagy családi házban történik a gondozott gyermek, fiatal felnőtt elhelyezése.
(2) A lakásotthonban legfeljebb 12 gondozott gyermek, fiatal felnőtt helyezhető el.
(3) A lakásotthonban a gyermekek elhelyezésére szolgáló lakótérre a 124. § (4) bekezdésében foglaltak, a munkatársak számára rendelkezésre álló önálló helyiségre a 124. § (7) bekezdésében foglaltak az irányadók.
125/A. § (1) A lakásotthonban, illetve ha a gyermekotthon gazdálkodási rendje lehetővé teszi, a gyermekotthoni csoportban önálló csoportgazdálkodás folyik a működtető által a lakásotthon, illetve a csoport számára rendelkezésre bocsátott havi ellátmányból.
(2) A csoportgazdálkodás pedagógiai célja a családi háztartás vezetésének modellezése annak érdekében, hogy a gondozott gyermek képessé váljon saját háztartás vezetésére.
150. § (1) A szakszolgálat gyámi gondozói tanácsadója a gyermeki jogok érvényesülése érdekében szakmailag folyamatosan segíti és ellenőrzi a gondozott gyermek gyámjának, gondozójának nevelői, gondozói, illetve gyámi tevékenységét, az egyéni gondozási-nevelési tervben foglaltak végrehajtását, az egyéni elhelyezési terv megvalósulását.
(2) A gyámi gondozói tanácsadó az (1) bekezdésben foglaltak megvalósítása érdekében szükség szerinti gyakorisággal, de legalább 2 havonta egyszer a kijelölt gondozási helyen találkozik a gondozott gyermekkel, a gondozóval és a gyámmal. A látogatás keretében a) az ítélőképessége birtokában lévő gyermekkel folytatott - ha a gyermek kéri, vagy a gyámi gondozói tanácsadó szükségesnek tartja négyszemközti - beszélgetés során tájékozódik a gondozott gyermek helyzetéről, fejlődéséről, esetleges problémáiról; a gyermek kérésére közreműködik a gyermek és a gondozó, illetve a gyám között felmerült vitás kérdések tisztázásában, b) a gondozó, illetve a gyám felkérésére részt vesz a gondozó intézmény szakmai fórumain, c) a gyám felkérésére segítséget nyújt az egyes jognyilatkozatok megtételéhez szükséges gyámi álláspont kialakításában, d) a gondozóval, illetve a gyámmal folytatott konzultáció során tájékozódik da) a gyermeki jogok érvényesülésének biztosításáról, db) a gyámhivatali határozatban foglaltak betartásáról, dc) az egyéni elhelyezési, valamint az egyéni gondozási-nevelési tervben foglaltak megvalósulásáról,d) a 83-85. §-ban szabályozott gondozási-nevelési feladatok ellátásáról, valamint a 87-89. §-ban rögzített családi kapcsolatok alakulásáról.
(3) A gyámi gondozói tanácsadó a látogatás során szerzett tapasztalatait, megállapításait, illetve a gyermek érdekében tett intézkedéseit írásban dokumentálja. A szakszolgálat ennek alapján teszi meg a (4)-(5) bekezdésben, valamint a 151-152. §-ban meghatározott intézkedéseit.
(4) A szakszolgálat a gyámhivatal megkeresésére, ennek hiányában félévente írásban tájékoztatja a gyámhivatalt
a) a gyám tevékenységéről, b) a gyermek és a szülő kapcsolattartásának alakulásáról, c) a szülőnek a gondozó intézménnyel vagy személlyel való együttműködéséről, d) a gyermeknek a kijelölt gondozási helyre történő beilleszkedéséről.
(5) A nevelésbe vételkor fennállt körülmények megváltozásakor, illetve a gyámhivatal megkeresésére a nevelésbe vétel éves felülvizsgálatakor a szakszolgálat javaslatot tesz a gyámhivatalnak a gondozott gyermek a) nevelésbe vételének megszüntetésére vagy fenntartására, b) az elhelyezési tervének fenntartására vagy módosítására, c) gondozási helyének megváltoztatására, új gyámjának kirendelésére, amennyiben ez szükséges.

1. számú melléklet a 15/1998. (IV. 30.) NM rendelethez
A gyermekjóléti és gyermekvédelmi személyes gondoskodás formáinak szakmai létszám irányszámai és létszámminimum normái, II. Szakellátás
 Ellátás	 Munkakör/fő	
2. Gyermekotthon 
(max. 40 férőhely, max. 12 gyermek/csoport)	 intézményvezető	1 fő	
gyermekcsoportonként	 nevelő
gyermekvédelmi asszisztens
gyermekfelügyelő	1 fő
1 fő
3 fő	
 	 (ha a nevelők száma magasabb, a gyermekvédelmi asszisztensek, illetve a gyermekfelügyelők száma csökkenthető, ha a csoportra vonatkozó összlétszám 5 alá nem kerül)		
 	 családgondozó (utógondozó)	10 óra/hét	
Módszertani feladatot ellátó intézményben	 módszertani szaktanácsadó	2 fő	
2/a) Lakásotthon (max. 12 fő)	 nevelő, gyermekvédelmi asszisztens
gyermekfelügyelő	1 fő
1 fő
3 fő	
 	(ha a nevelők száma magasabb, a gyermekvédelmi asszisztensek, illetve a gyermekfelügyelők száma csökkenthető, ha a csoportra vonatkozó összlétszám 5 alá nem kerül)		
 	 családgondozó (utógondozó)	10 óra/hét	
Módszertani feladatot ellátó lakásotthonban	 módszertani szaktanácsadó	1 fő	
2/c) Különleges gyermekotthon (max. 40 férőhely)	 intézményvezető	1 fő	
 2/ca) Tartósan beteg, illetve fogyatékos gyermekeket ellátó
(csoportlétsz. a 128/A. § bek. szerint) 	 		
 gyermekcsoportonként	 nevelő 	1 fő	
 	 gyermekvédelmi asszisztens	1 fő	
 	 gyermekfelügyelő	3 fő	
 	 (ha a nevelők száma magasabb, a gyermekvédelmi asszisztensek, illetve a gyermekfelügyelők száma csökkenthető, ha a csoportra vonatkozó összlétszám 5 alá nem kerül)		
 	 családgondozó, utógondozó	10 óra/hét	
 2/cb) 0-3 év közöttieket ellátó
3 éven aluliakat ellátó csoporthoz (max. 8 fő/csoport) vagy 3 éven aluli fogyatékos gyermekeket is ellátó integrált csoporthoz (max. 6 fő/csoport)	 kisgyermeknevelő
családgondozó
nevelő
tejkonyhavezető
gazdasági nővér
gyermekszakorvos	4 fő
10 óra/hét/csoport
1 fő/2 csoport
1 fő/intézmény
1 fő/intézmény
átlag napi 1 óra/csoport	
 3 éven aluliakat ellátó intézményben éjszakai szolgálat teljesítésére	 kisgyermeknevelő	1 fő/2 csoport	
 2/d) Utógondozó otthon (max. 40 férőhely) 	 intézményvezető/szakmai vezető	1 fő/intézmény	
 25 férőhelyig	 nevelő	2 fő/intézmény	
 	 gyermekvédelmi asszisztens	1 fő	
 	 családgondozó (utógondozó)	1 fő/intézmény	
 25-40 férőhelyig	 nevelő	4 fő/intézmény	
 	 gyermekvédelmi asszisztens	1 fő	
 	 családgondozó (utógondozó)	2 fő/intézmény	
 	 		
 Mindegyik típusú ellátásban
[2, 2/a), 2/c) pont] 	 gyermekotthon-vezető	1 fő	
 40, illetve 48 gyermekre	 pszichológus	1 fő	
 	 növendékügyi előadó, vagy gyermekvédelmi ügyintéző	1 fő	
 	 gyógypedagógus vagy fejlesztő pedagógus	1 fő	

6. számú melléklet a 15/1998. (IV. 30.) NM rendelethez
A gyermekotthonban minimálisan biztosítandó lakóterület-igény
 II.	 3 évnél idősebb korosztály részére gyermekenként	 12 m2	
 III.	 Külső férőhely esetén fiatal felnőttenként	 6 m2	

62/2011. (VI. 30.) VM rendelet a vendéglátó-ipari termékek előállításának és forgalomba hozatalának élelmiszerbiztonsági feltételeiről
1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed a vendéglátó és a közétkeztetési tevékenységre, ideértve az egyéb ellenszolgáltatás nélkül végzett étkeztetést, különösen a kóstolással, étkeztetéssel folytatott reklámtevékenységet is.
(2) E rendeletben foglaltakat nem kell alkalmazni:.. e) a magánháztartásban vagy a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény szerinti lakásotthonban folytatott, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltató tevékenység keretében végzett tevékenységre.
13. közétkeztetés: olyan vendéglátó tevékenység, amelynek során meghatározott fogyasztói csoportot, vendéglátó-ipari termékekkel, többnyire előre megrendelés alapján a nap egy-egy meghatározott időszakában, meghatározott időtartamban látnak el különösen oktatási, gyermek-, szociális-, egészségügyi-, bentlakásos intézményben, táborban, munkahelyen;