Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az AJB-621/2011. számú ügyben

Előadó: dr. Ottrok Viktória
Az eljárás megindítása
A hozzám forduló panaszos azt sérelmezte, hogy Fülöp Község jegyzőjénél tett szabálysértési feljelentésére – beadványa benyújtásáig – közel 3 hónap elteltével sem kapott választ.
A beadványban foglaltak alapján felmerült a jogállamiság elvéből következő jogbiztonság követelménye megsértésének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. §-ának (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam. 
Az egyedi ügy alapos és körültekintő feltárása érdekében, az érintett jegyző tájékoztatását kértem.

Érintett alkotmányos jogok és alapelvek
-	A jogállamiság elvéből következő jogbiztonság követelménye „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.” (Alkotmány 2 § (1) bekezdés)

Alkalmazott jogszabályok 
-	A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (Ötv.)
-	A szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény (szabálysértési törvény)
-	A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (továbbiakban: Ket.)

A megállapított tényállás
Panaszos 2010. október 25-én, szomszédja ellen becsületsértés miatt szabálysértési feljelentést téve, írásban fordult a jegyzőhöz, továbbá sérelmezte azt is, hogy korábban több alkalommal járt az önkormányzat hivatalos helyiségében, ahol szóban előadta panaszát, de intézkedés nem történt az ügyben.
Mivel a panaszos 2011 januárjáig nem kapott választ a jegyzőtől, hozzám fordult. 2011. február 1-jén rövid úton megkerestem a jegyzőt, aki elmondta, hogy intézkedés, határozat meghozatala az írásbeli beadvány alapján azóta sem történt.
Ennek ismeretében, 2011. február 3-án írásban kértem, hogy részletesen tájékoztasson az ügy állásáról. Megkeresésemre határidőn belül nem érkezett válasz, így azt 2011. május 5-én – soron kívüli tájékoztatást kérve – megsürgettem. Válaszában a jegyző arról értesített, hogy a vizsgálat során az ügyirat elveszett, az ügy újrafelvétele, a szükséges meghallgatások folyamatban vannak, de 2011. május 23-ig megküldi számomra a szakmai álláspontját. További tájékoztatást azonban az ügyben – e jelentésem kiadásáig – nem kaptam, a jegyző rövid úton történő megkeresésemre sem válaszolt.

A vizsgálat megállapításai
I. A hatáskör tekintetében
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának feladat- és hatáskörét, valamint az ezek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az Obtv. határozza meg. Az Obtv 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
Az helyi önkormányzat jegyzője az Obtv. 29. § (1) a) pontja szerint közigazgatási jogkörben eljáró szervnek tekintendő, így tevékenysége vizsgálata az Obtv. 16. §-a alapján ombudsmani hatáskörbe tartozik.

II. Alkotmányos alapjogok és alapelvek tekintetében
Az országgyűlési biztos – amint erre már számos jelentésemben is felhívtam a figyelmet – egy adott társadalmi probléma mögött álló összefüggés-rendszer feltárása során autonóm, objektív és neutrális módon, kizárólag alapjogi érvek felsorakoztatásával és összevetésével tesz eleget az Alkotmányban kapott mandátumának. Az ombudsmani intézmény megalakulása óta az állampolgári jogok országgyűlési biztosa vizsgálatai során következetesen, zsinórmértékként támaszkodik az Alkotmánybíróság alapvető jogállami garanciákkal és az alapjogok tartalmával kapcsolatos elvi megállapításaira, valamint – az ombudsmani jogvédelem speciális vonásainak megfelelően – alkalmazza az alapjogok korlátozásának alkotmányosságát megítélni hivatott egyes alapjogi teszteket.
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság több határozatában rámutatott arra, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. Az Alkotmánybíróság szerint a jogbiztonság az állam kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. A jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság alkotmányos követelménye szempontjából az eljárásjogi garanciák. Csakis formalizált eljárási szabályok megkövetelésével és betartásával működhetnek alkotmányosan a jogintézmények. Az alanyi jogok és kötelezettségek érvényesítésére szolgáló eljárási garanciák tehát a jogbiztonság alkotmányos elvéből következnek. Megfelelő eljárási garanciák nélkül működő eljárásban a jogbiztonság szenved sérelmet. 
Az Alkotmánybíróság értelmezése szerint a jogállamiság egyik alapvető követelménye, hogy a közhatalommal rendelkező szervek is csak a jog által meghatározott keretek között fejthetik ki a tevékenységüket.

III. Az ügy érdeme tekintetében
A szabálysértési törvény 32. § (1) bekezdése alapján: „Szabálysértés miatt - ha a szabálysértést meghatározó jogszabály másként nem rendelkezik - a községi, városi, megyei jogú városi, fővárosi kerületi jegyző jár el.” Tekintettel arra, hogy becsületsértés szabálysértését a jogszabály nem utalja más szerv hatáskörébe, becsületsértés miatt tett szabálysértési feljelentés ügyében a jegyző jár el.
Ugyanezen törvény 82. §-a szerint érdemi határozatot – kivéve a gyermekkorú sértett sérelmére elkövetett szabálysértést – az eljárás megindítását követő 30 napon belül kell meghoznia az eljáró hatóságnak. Ha az ügy bonyolultsága vagy más elháríthatatlan akadály indokolja, a hatóság vezetője egy alkalommal az ügyintézési határidőt legfeljebb 30 nappal meghosszabbíthatja.
A Ket. 20. § (1) bekezdése kiemeli, hogy a hatóság a hatáskörébe tartozó ügyekben az illetékességi területén, valamint kijelölés alapján köteles eljárni. További bekezdései pedig részletezik a felügyeleti szerv számára biztosított intézkedési lehetőségeket a hatóság mulasztása esetére.
Az Obtv. 17. § (1) bekezdése értelmében az országgyűlési biztoshoz benyújtott beadványt, a törvényben foglalt kivételekkel köteles a biztos megvizsgálni. A célszerűnek tartott intézkedést a törvény keretei között maga választja meg. E felhatalmazással élve, az Obtv. 18. § (3) bekezdése alapján, a panasz teljes körű vizsgálatának lefolytatását kértem a jegyzőtől. Az Obtv. 18. §-ának (10) bekezdése értelmében a megkeresett szerv a megkeresésnek az országgyűlési biztos által megállapított határidőn belül, amely 15 napnál rövidebb nem lehet, köteles eleget tenni.
Megállapítom, hogy a jegyző, miután megkeresésemnek nem tett eleget, akadályozta az országgyűlési biztost alkotmányos jogkörének gyakorlásában és ezzel, továbbá azon mulasztásával, miszerint a panaszos szabálysértési ügyében, a rendelkezésére álló törvényes határidő belül nem hozott érdemi határozatot, a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelményével összefüggő visszásságot idézett elő.

Intézkedéseim
A jelentésemben feltárt, alkotmányos joggal összefüggő visszásság megszüntetése és jövőbeni megelőzése érdekében, az Obtv. 21. §-a alapján felkérem
– Fülöp Község Önkormányzatának polgármesterét, hogy terjessze a jelentésemet a képviselő-testület elé azzal, hogy fontolja meg a jegyzővel szembeni fegyelemi eljárás megindítását
– az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján felkérem Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal vezetőjét, hogy a jegyző mulasztását vizsgálja ki és tegye meg a Ket. 20. §-ban meghatározott felügyeleti intézkedéseket.

Budapest, 2011. július 19.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.