Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának 
Jelentése
az AJB 457/2011. számú ügyben

Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna
A vizsgálat megindítása
Budapest Főváros Önkormányzatának Cseppkő utcai Gyermekotthona és Óvodája (1025 Budapest, Cseppkő utca 74.) szakmai munkáját, a gondozott gyermekekkel való bánásmódot sérelmező beadvány tárgyában korábban1 vizsgálatot folytattam. Az intézmény fenntartóját2 a panaszban sérelmezettek, továbbá a gyermekotthon szakmai munkájának általános vizsgálatára, és annak eredményétől függően a szükséges intézkedések megtételére kértem.
Figyelemmel arra, hogy közelmúltban a gyermekotthonban történt, és a sajtóból3 tudomásomra jutott eseményekkel kapcsolatban ismételten felmerült a gyermeki jogok sérelmének gyanúja, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján utóvizsgálatot indítottam. A sajtóhírek alapján abúzust ért gyermekek ügyét AJB 316/2011. számon vizsgálom.
Az intézményben 2011. január 20-án és 24-én munkatársaim helyszíni vizsgálatot tartottak. Vizsgálatom eredményes befejezése érdekében a gyermekjogi képviselőtől, valamint Budapest Főváros Önkormányzatának Módszertani Gyermekvédelmi Szakszolgálatának (szakszolgálat) igazgatójától a gyermekotthon működésével összefüggő tapasztalataikról tájékoztatást kértem. 
Informálódtam arról is, hogy a gyermeki jogok védelmére hívatott szakemberek (gyermekjogi képviselő, gyámi gondozói tanácsadók) 2009. évtől a hány alkalommal tettek látogatást az intézményben? Látogatásaik során találkoztak-e személyesen a gondozott gyermekekkel és volt-e példa arra, hogy a gyermek kérte, vagy a szakember szükségesnek tartotta a négyszemközti beszélgetést? Választ vártam arra is, hogy a gondozott gyermekek jeleztek-e bármilyen problémát.
Tekintettel arra, hogy a fenntartó jogutódja4 a gyermekotthonban általános szakmai vizsgálatot rendelt el, a vizsgálatot összegző szakmai anyag rendelkezésemre bocsátását kértem.

Az érintett alkotmányos jogok
– A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és a tisztességes eljárás követelménye: „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.” [Alkotmány 2. § (1)]
– Az állam alapvető jogvédelmi kötelezettsége: „A Magyar Köztársaság elismeri az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége.” [Alkotmány 8. § (1)]
– Az élethez és az emberi méltósághoz való jog. "A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani. [Alkotmány 54. § (1)]
– A gyermek védelemhez és gondoskodáshoz való joga. „A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.” [Alkotmány 67. § (1)]

Az alkalmazott jogszabályok
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv.)
1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról (Csjt.)
1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvt.)
149/1997. (IX. 10.) Korm. Rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer.)
331/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatalról, valamint eljárásának részletes szabályairól (Korm. rend.)
15/1998. (IV. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről (NM rendelet)
(A vizsgálatban alkalmazott jogszabályi rendelkezéseket a jelentés melléklete tartalmazza.)

Az előzmények
A 2009. évi panasz szerint a gyermekotthon egyik csoportjában a gondozott gyermekek a velük való bánásmód miatt agresszívek, kezelhetetlenek voltak. A beadvány tartalmazta, hogy az egyik gyermeket tettleg is bántalmazták.
Megállapítottam, hogy a panasszal érintett csoportban élő nyolc gyermek mindegyike – értelmi fogyatékossága, magatartászavara, beilleszkedési problémái miatt – különleges ellátást igényelt. A gyermekek részben a gyermekfelügyelők körében mutatkozó nagyfokú fluktuáció, részben pedig a velük foglakozók képzettségbeli, adottságbeli hiányosságai miatt nem kapták meg a személyiségállapotukhoz igazodó fejlesztést, nevelést. Gyógypedagógiai segítséget nem kaptak, a pszichológiai segítség sem volt elegendő, ami visszásságot okozott a gyermekek védelemhez és gondoskodáshoz fűződő jogával összefüggésben.
Megállapítottam azt is, hogy a munkaközösség-vezető és a csoportban dolgozó egyik gyermekfelügyelő emelt hangon, agresszíven beszélt a gyermekkel, de a gondozottak tettleges bántalmazására vonatkozó kifogás a vizsgálat során nem nyert megerősítést.
A vizsgálatot végző szakértők rámutattak a gyermekotthonban folyó szakmai munka pozitívumaira is. A szakértők – többek között – példaértékűnek tartották az intézmény nyári szünidei táborait, a külső helyszíneken megvalósított szabadidős programjait. A vizsgálatot végzők a szervezett szabadidős programokon kívül azonban nem találkoztak a csoporton belül kezdeményezett, a felnőttekkel közösen végzett szabadidős tevékenységgel. A gyermekek hétköznapokon a szabadidejüket többnyire tv-nézéssel, udvari tartózkodással, olykor semmittevéssel töltötték. 
Ezen hiányosságok tekintetében a gyermekvédelmi szakellátásban nevelkedő gyermekek védelemhez és gondoskodáshoz való joga sérelmének közvetlen veszélyét állapítottam meg.
Megállapítottam, hogy a gyermekotthonban kortól és nemtől függetlenül minden gyermek egységes napi ételadagot kapott. Az étel mennyiségét a kamaszkorú gyermekek gyakran kevésnek találták, egyes csoportnevelők főként a tízórait és az uzsonnát nem tartották elegendőnek. A csoportok az ételhiányt különbözőképpen pótolták, például a vásárolt élelmiszer árához zsebpénzükkel járulnak hozzá, de van olyan csoport, ahol a nevelők otthonról hoztak zsírt, vajat. E tekintetben – hangsúlyozva, hogy a gyermekotthonban élők ellátása állami feladat – a gyermekek gondoskodáshoz fűződő alapjoga sérelmét állapítottam meg. Miután a fenntartó a szakértők által feltárt hiányosságok kiküszöbölésére intézkedési terv készítését rendelte el, ajánlást nem tettem. Utóvizsgálatom során a korábban megállapított, alapvető jogok sérelmének kiküszöbölése érdekében tett fenntartói intézkedések megvalósulását ellenőriztem. Vizsgálatom kiterjedt a gyámi, gondozói tanácsadók és a gyermekjogi képviselő gyermeki jogok érvényesülése érdekében végzett tevékenységére is.

A megállapított tényállás
A 120 férőhelyes gyermekotthonban három szakmai egységben nevelkednek a gyermekek. Egy-egy szakmai egység 4 csoportot foglal magába.
Az intézmény korábbi igazgatója 2010-ben nyugdíjba ment. Az új vezető 2010. októberi kinevezéséig a szakmai igazgatóhelyettes látta el a feladatot, ő 2010. december 31-én távozott az intézményből.
Munkatársaim 2011. január 20-án a reggeli órákban előzetes bejelentés nélkül jelentek meg a gyermekotthonban. 9 órakor gyakorlatilag csak az igazgató titkárnője, valamint az óvodában dolgozó munkatársak és néhány újonnan felvett, az intézmény életéről, munkavégzéséről érdemben felvilágosítást adni nem tudó dolgozó volt jelen. (Megjegyzem az intézmény egyik pszichológusának a kérdéses napon 9 órakor kezdődött a munkaideje.) 
Az igazgató – hivatalos elfoglaltsága miatt – házon kívül tartózkodott, titkárnője telefonon érte utol. Az intézményvezető kérte, hogy egy későbbi időpontban kapjon lehetőséget egy személyes találkozásra.
Jelentésem tényállása a helyszínen tapasztaltakat és a szakértői vélemény alapvető jogokkal összefüggő megállapításait rögzíti.
1/a Adatszolgáltatás
A szakértők munkáját hátráltatta, hogy az írásban bekért adatokat, névsorokat, számszaki mutatókat az intézmény csak többszöri kérésre, késedelmesen adta át. A növendékügyi előadótól és a szakmai egységektől kapott létszámadatokra vonatkozó adatok eltértek egymástól. Előfordult, hogy a gyermek nem a nyilvántartás szerinti csoportban, szakmai egységben élt, vagy már másik gyermekotthonba helyezték.
2010. július 26-a és szeptember 30-a között az intézményben 11 súlyos, rendkívüli esemény történt (lopás, betörés, felnőtteket ért verbális és fizikai agresszió). A fenntartót az eseményekről csak az új igazgató tájékoztatta. A szakértők – a rendkívüli eseményekre tekintettel – fontosnak tartották a munkatársak munkaidő beosztásának tanulmányozását, de a kért dokumentumokat a vizsgálat befejezéséig nem kapták meg.
1/b Tárgyi feltételek 
A gyermekotthon tárgyi felszereltsége átlagosnak mondható. A központi épületben jellemzően a nagy létszámú gyermekvédelmi intézmény működtetéséhez szükséges kiszolgáló helyiségek és munkaszobák találhatók. A lakópavilonok állaga összességében megfelelő, az elhasználódás nyomai azonban látszanak, karbantartást, felújítást igényelnek. A szakértők egyes lakóegységekben sivárságot, rendetlenséget, barátságtalan tárgyi környezetet találtak, máshol tisztaságot, otthonosságot, „belakottságot” észleltek. Munkatársaim a meglátogatott lakóotthon felszereltségét megfelelőnek találták, a tisztaság és a rend azonban kívánnivaló hagy maga után. 
A tornaterem megkopott, elhasználódott, az odavezető folyosó kifejezetten sivár.
Az új igazgató munkába állását követően megkezdték az udvar rendezését. Elsőként a hulladékokat kijelölt helyre gyűjtötték, megszüntették a hátsó kapubejárat „átjáró” jellegét, a növényzet ritkításával a területet átláthatóvá tették. A padok ülésének cseréjét, festését, a sportpálya rendbetételét is tervezik.
Munkatársaim látogatásaikor az épületben hűvös volt. Az igazgató elmondta, hogy ezt észlelete, intézkedett, egyúttal a hiányosság egyik okaként a fűtési rendszer korszerűtlenségét nevezte meg.
1/c Személyi feltételek
2010. október és 2011. február között a gyermekotthonból 13 fő lépett ki, az új igazgató 16 munkatársat vett fel. A közvetlenül a gyermekkel foglakozó szakdolgozók közül, a dolgozói váltás 9 személyt érintett. A fluktuáció változatlanul jellemző, a vezetőváltással gyakorlatilag kicserélődnek a szakemberek. A vizsgálat idején 8,75 álláshely volt betöltetlen. Az igazgató tájékoztatása szerint a jelentkezőket a szakmai egység vezetője és a pszichológus hallgatja meg és választja ki. A jelölt az alkalmazás előtt a csoportban legalább 3 alkalommal hospitál.
1/d A szakmai munka
Mindhárom szakmai egységben van pszichológus, családgondozó, a gyámi feladatokat szakmai egység vezető látja el. A vizsgált időszakban nem volt mindenhol biztosított csoportonként az öt fő szakdolgozó.
A szakvélemény rögzíti a feladatellátás elvi síkon való megvalósulását. Délelőttönként egy csoport tart ügyeletet. Az ügyeletes csoportban tartózkodnak azok a gyermekek, akik valamilyen ok (pl. betegség, iskolai szünet) a gyermekotthonban maradnak. A szakértők azt tapasztalták, hogy az otthonmaradó gyerekek tv-t néztek, illetve a bekapcsolt televízió előtt társasjátékoztak, gyakorlatilag senki nem foglakozott velük, csak „őrizték” őket.
A szakértők a csoportok többségében nem találkoztak bensőséges, összetartozást tükröző, családpótló együttlétekkel. Példaként említik, hogy a néhány hete ott dolgozó kollégának még fogalma sem volt a csoport szokásairól. Van olyan csoport ahol nincsenek közös étkezések, de előfordult az is, hogy a munkatárs szolgálati ideje alatt a csoportban tartózkodott a felesége és gyermeke. A szakértők több ízben láttak felügyelet nélküli gyermekeket csellengeni, vagy az udvaron kerékpározni. Több példa volt arra is, hogy a nevelő/gyermekfelügyelő a műszak alatt adminisztrációs munkáját végezte, vagy egy másik csoportban egyedül nézte a tv-t. Egyes dolgozók megfogalmazása szerint az intézmény a korábbi nagy gyermekintézmények szemléletét őrzi. Egy 2008-tól az intézményben nevelkedő gyermek elmondta, hogy nincs egyetlen személy sem az otthonban, akihez kötődne, folyton unatkozik. A pszichológusoknak a heti 40 órás munkaidejükből 30 órát kellene közvetlenül a gyermekekkel, munkatársakkal, szülőkkel való foglakozással tölteniük. Munkabeosztásuk szerint a 30 órából mintegy 15 óra iskolai időszakra, vagy az óvodás gyermekek alvási idejére tevődik. A gyermekek közötti agresszió változatlanul fennáll, ezt több esetben csak úgy tudták kezelni, hogy a többieket veszélyeztető „kemény magot” más – speciális igényeket is ellátó – intézménybe helyezték.
A szakértők tanúi voltak az egyik próbaidős dogozó gyermekkel való minősíthetetlen kiabálásának, durva kommunikációs reakciójának. Két gyermek arról panaszkodott, hogy a gyermekfelügyelő testileg bántalmazta egyiküket. Az érintett fiú lábán és száján külsérelmi nyomok is észlelhetők voltak. A gyermekfelügyelőt az esetről a szakértők a gyermek jelentében kérdezték meg. A gyermek a bántalmazást megerősítette, a szakdolgozó azt tagadva durva, szóbeli agresszióval reagált. A hiányos adatszolgáltatásra tekintettel a sajátos nevelési igényű és/vagy a különleges ellátást igénylő gyermekek száma nem volt megállapítható, a szóbeli tájékoztatás szerint azonban számuk változatlanul jelentős. Fejlesztő/és vagy gyógypedagógust továbbra sem alkalmaz az intézmény.
1/e Szupervízió
A gyermekotthon egyik gondozottjának 2010 decemberében bekövetkezet halála után egy alkalommal volt szupervízió. A szakemberek részéről több alkalommal van rá igény, anyagi lehetőségek hiányában azonban erre nincs lehetőség.
1/f Vezetői jelenlét, ellenőrzés
A 2009. évi szakértői vizsgálat kifejezetten javasolta az igazgatónak, hogy a csoportokban való személyes látogatással ellenőrizze a szakmai munka eredményességét. A jelenlegi igazgatónak nincs ellenőrzési terve, naplója, az ellenőrzésekről nem készült feljegyzés. A szakmai vezetők ellenőrzései sem alaposak, a feltárt hiányosságok megszüntetése érdekében tett intézkedések eredménytelenek. Van olyan csoport, ahol az igazgató munkába állása óta még nem járt.
1/g Szabadidő
Korábban az intézményben két drogprevenciós program is volt, az egyik 12-13 éveseknek, a másik 14 éven felettieknek. A pszichológusok vezettek „kalandterápiás” programot, ezen az utógondozottak is részt vettek, táboroztatni is tudták őket. Anyagi erőforrás hiányában erre jelenleg nincs lehetőség.
A szakvélemény rögzíti, hogy az elmúlt év nyarán a 2009. évi helyzethez képest érzékelhetően visszaesett az üdülések, táborok előző években megszokott színvonala. A szakdolgozók ennek okát a szűkösebb anyagi, valamint a pályázati lehetőségek hiányában látják. A tornatermi foglakozások azonban továbbra is széleskörű választékot nyújtanak (kung-fu, gumiasztal, foci, röplabda, görkorcsolya, ping-pong) a szabadidő hasznos eltöltésére. A kézműves műhely évek óta működik. A lakóotthonok többségében a dolgozók elegendőnek tartják a játékeszközöket, néhány csoport azonban kiegészítésük szükségességét jelezte. A szakértők többször tapasztalták, hogy a gyermekek szabadidejüket tv-nézéssel töltik, olykor nem korosztályuknak megfelelő filmeket néznek, sokszor céltalanul, felügyelet nélkül csellengenek. A rendszeres sporttevékenységen kívül a szakértők egy-egy alkalommal tapasztaltak felnőttekkel való közös játékot, rajzversenyt, udvari sétát.
Az új igazgatónak a szabadidő hasznos eltöltésére számos elképzelése van, amelyek megvalósítását részben megkezdték (pl. bekapcsolódtak a gyermekvédelmi hálózati versenyekbe, jutalomtábort szerveztek, együttműködési megállapodásokat kötöttek, tehetséggondozásra pályáztak).
Összességében azonban csökkent az intézményen belüli szabadidős programok kínálata, a szabadidős tevékenység – kiemelten a kamaszkorosztályt érintő foglakoztatás – fejlesztésre szorul.
1/h Étkezés
Az új igazgató intézkedett a gyermekek és dolgozók étkeztetésének mennyiségi, minőségi és gazdaságossági felülvizsgálatáról, az étkezési igények felméréséről, a változatosabb és egészségesebb heti étrend összeállításról. Tekintettel ara, hogy a központi konyhán élelmiszerlopásra is fény derült, az érintett dolgozó ellen az igazgató fegyelmi eljárást kezdeményezett, a konyha vezetését másik szakember vette át.
Lehetőség van arra is, hogy az étkezési norma összegét a csoportok elkérjék és maguk főzzenek. Az étlap összeállításához kikérik a gyermekek véleményét. A csoportok rendelkeznek alapélelmiszer készlettel, az élelempótláshoz már a korábbi igazgató havi 5000 Ft pénzfedezetet rendelt. Az új vezető szorgalmazza, hogy a csoportok gyakrabban gondoskodjanak saját élelmezésükről. 
Az élelmezési normatíva 887 Ft/nap/gyermek.
Összességében az ellátás javult, de a szakértők észrevételezték, hogy a gyümölcs és a zöldség mennyisége továbbra is kevés, a reggelit és a vacsorát többször gyengének, egysíkúnak találták.

1/i Gyámi tevékenység
Korábban a gyermekotthonba helyezett mintegy 120 gyermek gyámja az igazgató volt. A gyámváltás – a szakmai egységek vezetőinek gyámul rendelése – nehézkes volt, előfordult, hogy jelentős késedelemmel történt. Az abúzussal érintett gyermekek másik szakmai egységbe helyezését követően sem történt meg a korábbi gyám felmentése, új gyám rendelése.
2010 decemberéig a három szakmai egységvezető látta el a gyámi feladatokat. Egyikük a 2010. december 31-i távozása előtt írásban kérte a gyámhivataloktól a felmentését. Az igazgató és a szakmai egység vezetésére pályázó potenciális munkavállaló a gyámhivatalt tájékoztatta a kirendelhető gyám személyéről. A fenntartóval való egyeztetés után a gyámhivatalnak írt levélben nevesített személyt a gyermekotthon nem alkalmazta.
A helyszíni vizsgálaton munkatársaim érdeklődtek arról, hogy a gyámul rendelhető szakmai egység vezetőket felkészítették, felkészítik-e a feladat ellátására. Az igazgatónak nem volt tudomása ilyen irányú tevékenységről. Minderre tekintettel a szakszolgálat igazgatójától érdeklődtem arról, hogy jelenleg tartanak-e tanfolyamot a gyámok képzése, továbbképzése tárgyában. A szakszolgálat ez évben nem indít e tárgyban tanfolyamot, az igazgató tudomása szerint ilyen, vagy hasonló képzés az országban jelenleg nincs. 

2. A gyermekjogi képviselő
A gyermekjogi képviselő feladatait a gyermekotthonban 2005 januárjától látja el, az intézményt évi három alkalommal keresi fel. Látogatásai során az igazgatóval, a szakmai igazgatóhelyettessel és a szakmai egységek vezetőivel szokott személyes beszélgetéseket folytatni. A gyermekotthoni részeket alakalomszerűen látogatja, iratbetekintési jogával élt. A gyermekotthonban többször tartott fogadóórát, panaszbejelentés, jelzés nem érkezett hozzá
A képviselő elérhetősége a szakmai egységekben – ahogyan arról a helyszíni vizsgálaton résztvevő munkatársaim is meggyőződtek – biztosított, de a gyermekek számára nem igazán jól látható az erről szóló tájékoztató.

3. A szakszolgálat 
2009-től négy gyámi gondozói tanácsadó kéthavonta, illetve ennél sűrűbben látogatja a gyermekotthont. A jogszabályban előírtnál gyakoribb látogatást az indokolta, hogy egy-egy alkalommal a tanácsadók mintegy 6-8 gyermekkel tudnak négyszemközt beszélni, ezen túlmenően igyekeznek konzultálni a nevelőkkel, esetleg a pszichológussal és a gyámmal is.
A gyermekkel való négyszemközti beszélgetést az intézmény minden esetben biztosította. A gyermekek többször beszámoltak a felnőttektől elszenvedett testi fenyítéstől. A tanácsadók minden esetben írásban kérték a gyermekotthon korábbi igazgatójától és a gyermekek gyámjától a jelzések kivizsgálását. A felkérésnek az igazgató eleget tett, a testi fenyítés azonban többnyire nem volt bizonyítható.
A gyermekek panaszkodtak a zsebpénz esetenkénti visszatartásáról, a kényszerű költségvetési megtakarításra visszavezethető hobbytevékenység abbahagyására. A tanácsadók tapasztalták a gyermekek és a szakdolgozók közös dohányzását, a gyermek felügyelet nélkül hagyását, a problémákat a fenntartónak jelezte. A fenntartó az 2009-ben konzultációs megbeszélést tartott, a jelzett problémákat azonban nem sikerült orvosolni.

A vizsgálat megállapításai
I. Hatáskör tekintetében
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának feladat- és hatáskörét, valamint az ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az Obtv. határozza meg. Az Obtv. 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az Obtv. 16. § (2) bekezdése alapján az országgyűlési biztos az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében az (1) bekezdésben megjelölt feltételek fennállása esetén hivatalból is eljárhat.
Az Obtv. 29. §-a csak a hatóság fogalmát tartalmazza, a közszolgáltatást végző szerv fogalmát nem határozza meg, hanem az országgyűlési biztosok jogértelmezésére bízza annak eldöntését, hogy mely szervek tekinthetők közszolgáltatónak. Az országgyűlési biztosok minden esetben közszolgáltatónak tekintik a hatóságnak nem minősülő, állami vagy önkormányzati feladatot ellátó szerveket.5
A Gyvt. 11/A. § (1) bekezdése a gyermekjogi képviselőt a gyermekvédelmi gondoskodásban részesülő gyermek jogainak védelmére kötelezi. A hivatkozott törvény 95. §-ának (1) bekezdése értelmében a megyei, a fővárosi önkormányzat és a megyei jogú városi önkormányzat biztosítja az otthont nyújtó ellátást, a megyei, a fővárosi önkormányzat pedig a területi gyermekvédelmi szakszolgáltatást.
Az Obtv., és Gyvt. rendelkezései alapján a gyermekvédelmi szakellátás intézményeit közszolgáltatásnak, a gyermekjogi képviselőt közigazgatási feladatot ellátónak tekintem.

II. Az alkotmányos jogok tekintetében
1. Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság már működése első éveiben elvi éllel állapította meg, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. Az Alkotmánybíróság szerint a jogbiztonság az állam kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára.6
Az irányadó alkotmánybírósági tézis szerint a jogállamiság elvéből folyó követelmény a közhatalom, a közigazgatás törvény alá rendeltsége: a közhatalommal rendelkező szervek a jog által megállapított működési rendben, a polgárok számára megismerhető és kiszámítható módon szabályozott korlátok között fejtik ki tevékenységüket.7
Az Alkotmánybíróság szerint az alanyi jogok érvényesítésére szolgáló eljárási garanciák a jogbiztonság alkotmányos követelményéből erednek, de szoros kapcsolatban állnak a jogegyenlőséggel, törvény előtti egyenlőséggel is. A megfelelő eljárási garanciák nélkül működő eljárásban ugyanis a jogbiztonság az, ami sérelmet szenved8. A tisztességes eljáráshoz való jog (vagy másként a tisztességes eljárás követelménye) az Alkotmányban explicit módon ugyan nem nevesített, de az alkotmánybírósági gyakorlatban az 57. § (1) bekezdésben foglalt független és pártatlan bírósághoz való jog, illetve a 2. § (1) bekezdésből eredő eljárási garanciák védelmének egymásra vonatkoztatásából tartalmilag levezetett alkotmányos alapjog9. A tisztességes eljárás követelménye olyan minőség, amelyet az eljárás egészének és körülményeinek figyelembevételével lehet megítélni.
2. Az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogainak tiszteletben tartását és védelmét az Alkotmány 8. § (1) bekezdése deklarálja. Az állam intézményvédelmi kötelezettsége, magában foglalja azt is, hogy gondoskodnia kell az érvényesülésükhöz szükséges feltételekről10. A gyermekek esetében – akik életkoruknál fogva nem, vagy csak korlátozottan képesek jogaik védelmére – az államot ezen „aktív jogvédelmi” kötelezettség teljesítése fokozott felelősséggel terheli. A hivatkozott alapvető jogvédelmi kötelezettségen túl az Alaptörvény rögzíti a gyermeknek a család, az állam és a társadalom részéről megillető megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéshez szükséges védelemhez és gondoskodáshoz való jogát is. A gyermek nevelése, fejlődésének biztosítása elsődlegesen a szülők felelőssége és kötelezettsége, a gyermeki jogok biztosítása és előmozdítása érdekében azonban az államnak és a társadalomnak a szülők részére megfelelő segítséget kell nyújtania. Az állam alatt nem pusztán a Magyar Államot, mint jogi személyt kell jelen esetben érteni, hanem – a különböző jogszabályokban meghatározott feladat- és hatáskörében eljárva – valamennyi, állami- és önkormányzati szervet is. E kötelezettség értelemszerűen jogalkotási feladatot is jelent, melynek megfelelően a Gyvt. kialakította a gyermekek védelmét ellátni hivatott intézményrendszer legjelentősebb elemeit, és ezen túl több jogszabály telepít kifejezetten feladatokat a gyermek és jogai védelme érdekében különféle állami és önkormányzati szervekhez.
3. Az Alkotmány 54. § (1) bekezdése alapján a Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani. Az emberi méltóság az emberi élettel eleve együtt járó minőség, amely oszthatatlan és korlátozhatatlan, s ezért minden emberre nézve egyenlő. Az egyenlő méltósághoz való jog az élethez való joggal egységben azt biztosítja, hogy ne lehessen emberi életek értéke között jogilag különbséget tenni. Emberi méltósága és élete mindenkinek érinthetetlen, aki ember, függetlenül fizikai és szellemi fejlettségétől, illetve állapotától, és attól is, hogy emberi lehetőségéből mennyit valósított meg, és miért annyit.11
4. Az alaptörvény 67. § (1) bekezdése a gyermekek védelemhez és gondoskodáshoz való jogát deklarálja, e szerint „A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.” 
Amint azt az Alkotmánybíróság a több határozatában kifejtette „A gyermek ember, akit minden olyan alkotmányos alapvető jog megillet mint mindenki mást, de ahhoz, hogy a jogok teljességével képes legyen élni biztosítani kell számára az életkorának megfelelő minden feltételt a felnőtté válásához. Ezért az Alkotmány 67. § (1) bekezdése a gyermek alapvető jogairól szól, egyidejűleg a család (szülők) az állam és a társadalom kötelezettségét megszabva. A testület arra is rámutatott, hogy a felhívott alapjog és az Alkotmány 16. §-a (az ifjúság érdekeinek védelme) együttesen értelmezendő, amiből az következik, hogy a gyermekről való gondoskodás komplex feladat12.
A gyermek, mint az alapjogok alanya oldalán az életkorból adódó hátrányokat az állam oldaláról az az intézményvédelmi kötelezettség egyenlíti ki, hogy az államnak aktívan kell cselekednie a gyermekek alapvető jogainak előmozdítása, érvényesülése és védelme érdekében. Ezt az alaptételt megtaláljuk a Gyermekjogi Egyezménynek a preambulumában is, amely rögzíti, hogy a gyermeknek, figyelemmel fizikai és szellemi érettségének hiányára, különös védelemre és gondozásra van szüksége, nevezetesen megfelelő jogi védelemre, születése előtt és születése után egyaránt. E célt szolgálja az Alkotmány 67. § (1) bekezdése.

3. Az ügy érdeme tekintetében
1/a A Gyvt. 104. § (1) bekezdése értelmében a gyermekvédelmi szolgáltató tevékenységet ellátó intézmény fenntartója évente köteles a szakmai munka eredményességének valamint a szakmai program végrehajtásának, a gazdálkodás szabályszerűségét és hatékonyságának ellenőrzésére és értékelésére.
Ugyanezen szakasz 4. bekezdés rendelkezik arról, hogy a szakmai munka eredményességét a fenntartó – egyebek mellett – szakértő által készített szakértői vélemény alapján értékeli.
Minderre tekintettel a szakértők által kért adatok, dokumentumok késedelmes átadása, illetve elmulasztása visszásságot okoz a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével és a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben.
1/b A gyermekvédelmi törvény nagy létszámú gyermekotthonok kiváltására vonatkozó rendelkezéseinek célja az volt, hogy a szakellátásban nevelkedő gyermekek otthonos, családias környezetben éljenek. Miután a szakellátásba kerülő gyermekek jelentős része igénytelen környezetből kerül ki, rendkívül fontosnak tartom, hogy a lakókörnyezetre, étkezési szokásokra való mintát a családpótló ellátásban sajátítsák el, ami elsődlegesen nem anyagi kérdés, hanem a velük foglakozó szakemberek felelőssége, kötelessége.
A tárgyi feltételek tekintetében alapvető joggal összefüggő visszásságot nem állapítottam meg. Az igazgató által a környezet rendezésére vonatkozó megtett és tervezett intézkedéseit elengedhetetlennek tartom, azokat értékelem.
1/c-f Az NM rendelet 1. számú melléklete határozza meg a gyermekotthonok szakmai létszámának irányszámait és a létszámminimum normáit. E szerint gyermekcsoportonként egy nevelőt, egy gyermekvédelmi asszisztenst és 3 gyermekfelügyelőt kell alkalmazni. A rendelet 40, illetve 48 gyermek ellátására 1 fő gyermekotthon-vezető, 1 fő növendékügyi/vagy gyermekvédelmi ügyintéző, 1 fő pszichológus és 1 fő gyógy- vagy fejlesztőpedagógus foglakoztatását írja elő.
Az intézményben a vezetőváltást követően emelkedett a fluktuáció, az üres álláshelyek betöltéséig az azonos szakmai szemlélet kialakítására szakdolgozói létszám stabilizálását követően nyílik lehetőség.
A pszichológusok munkabeosztásuk miatt mindössze heti 15 órát foglalkozhatnak közvetlenül a gyermekkel és az intézmény továbbra sem alkalmaz gyógy-és/vagy fejlesztőpedagógust.
A személyi feltételekben feltárt, valamint a pszichológusok munkaidő beosztásával kapcsolatban feltárt hiányosságok visszásságot okoznak a gyermekvédelmi gondoskodásban nevelkedők védelemhez és gondoskodáshoz fűződő jogával összefüggésben. 
A Gyvt. a gyermekvédelmi gondoskodásban élő (átmeneti vagy tartós nevelésbe vett) gyermek alapvető jogaként rögzíti az életkorához, egészségi állapotához, fejlettségéhez, valamint egyéb szükségleteihez igazodó állandóságot, érzelmi biztonságot nyújtó teljes körű ellátáshoz, gondozáshoz megfelelő neveléshez, oktatáshoz fűződő jogát. Az NM rendelet szerint a családot pótló, otthont nyújtó ellátásban részesülő gondozott gyermek számára testi, értelmi, érzelmi, erkölcsi fejlődését elősegítő, életkorának, egészségi állapotának és egyéb szükségleteinek megfelelő nevelést, gondozást (teljes körű ellátást) kell nyújtani. A gondozás, nevelés célja – egyebek mellett –, hogy a gyermek testileg, értelmileg, érzelmileg, erkölcsileg korának és képességeinek megfelelően fejlődjék, személyisége a lehető legteljesebb módon kibontakozzék.
Az ügyeletes csoportban tartózkodó gyerekekkel érdemi foglakozás nem történik, a csoportok jelentós részében nem észlelhető az összetartozás, a gyermekek közötti agresszió változatlanul fennáll, a vezetői kontroll nem megfelelő. 
Mindez visszásságot okoz az ellátott gyermekek védelemhez és gondoskodáshoz fűződő jogával összefüggésben.
Az emberi méltóság tiszteletben tartása alapvető emberi jog. A gyermeknek ezen túlmenően joga van a mindennemű – fizikai, szexuális vagy lelki – erőszakkal szembeni védelemhez is. A gyermekvédelmi törvény testi fenyítés teljes tilalmát fogalmazza meg.13
A gyermekekkel szembeni durva verbális agresszió, valamint a fizikai bántalmazás gyanújára tekintettel a gyermeki jogok, továbbá az emberi méltósághoz fűződő jog sérelmét állapítom meg.
Álláspontom szerint az eredményes pedagógiai munkához szükséges a gyermekvédelemben dolgozó szakemberek egységes szempontrendszer szerinti kiválasztása, valamint a gyermekek életkorához, valamint személyiségállapotához igazodó felkészítése.14
A Nemzeti Család és Szociálpolitikai Intézet jogelődje 1999-ben kiadott módszertani levelében a gyermekotthonban dolgozók kiválasztására és felkészítésére, továbbképzésére vonatkozó javaslatait megfogalmazta. A módszertani levél rögzíti a gyermekotthonban dolgozók állandó szakmai támogatásának, kontrolljának, valamint a rendszeres szupervíziójának szükségességét.15
A Gyermekjogi Bizottság 2000-ben az Egyezményben részes államoknak javasolta, hogy tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy a gyermekek gondozását végző személyzet toborzásakor valamennyi intézménytípusban kellő figyelmet fordítsanak arra, hogy az alkalmazottaknak megfelelő kapacitása legyen az erőszakmentes fegyelmezési módszer hatékony használatához. Az intézményeknek zaklatásellenes és erőszakellenes politikákat és stratégiákat kell kialakítaniuk, és képezniük kell az alkalmazottaikat a megvalósítás során.16
Jelen és korábbi vizsgálatai tapasztalataim alapján17 azonban a módszertani levélben és az ajánlásban megfogalmazottak elvi síkon maradtak.
Figyelemmel arra, hogy a családi gondoskodást nélkülöző gyermekekről való gondoskodás állami feladat, a feladatellátásra kevésbé alkalmas, illetve alkalmatlan személyek foglakoztatása a gyermeket az állam és a társadalom részéről megillető védelemhez és gondoskodáshoz fűződő joga sérelmének közvetlen veszélyét keletkezteti.
1/g Az otthont nyújtó ellátás keretében gondoskodni kell a gondozott gyermekek szabadidejének hasznos eltöltéséről.
Elsődlegesen anyagi okokra visszavezethetően kevesebb lehetőség van nyári szünidei táborok szervezésére, a külső helyszíneken megvalósított szabadidős programokra, a drogprevenciós és kalandterápiás munkacsoport tevékenységének folytatására.
Ugyancsak csökkent az intézményen belüli szabadidős programok választéka és ezzel az intézményen belüli szabadidős tevékenység. A gyermekek szabadidejüket gyakran töltik tv-nézéssel, gyakori a céltalan, felügyelet nélkül csellengés. A felnőttek által kezdeményezett közös játék, illetve egyéb szabadidős tevékenység elenyésző, a kamaszkorosztályt érintő foglakoztatás fejlesztésre szorul. 
Álláspontom változatlan a tekintetben, hogy a szabadidő hasznos eltöltése magában foglalja a gyermekek hétközbeni, hétvégi szabadidejének értelmes, részben a felnőttek által kezdeményezett/javasolt, időnként irányított tevékenységet is.18 Az intézményen, valamint a csoportokon belüli, a gyermek életkorának, érdeklődési körének megfelelő szabadidős programok felkínálása, a gyermekkel közvetlenül foglakozó szakemberek kompetenciája. A közös programok a csoportkohéziót erősítik, megelőzhetik/csökkenthetik a magatartási problémákat, az agressziót.
Az intézményen belüli szabadidő szervezetlensége tekintetében megállapítom a gyermekvédelmi szakellátásban nevelkedő gyermekek védelemhez és gondoskodáshoz való joga sérelmének közvetlen veszélyét.
1/h . Az NM rendelet vonatkozó rendelkezése szerint a gondozott gyermek számára naponta, az életkornak megfelelő, legalább ötszöri, legalább egy alkalommal meleg, az egészséges táplálkozás követelményének megfelelő étkezést kell biztosítani. A napi ötszöri étkezésre fordított költség összege naponta nem lehet kevesebb az öregségi nyugdíj mindenkori (2011. évben 28.500 Ft/hó) legkisebb összegének 2,4%-ánál.
Figyelemmel a napi étkezési normatívára, valamint az új igazgató étkeztetéssel kapcsolatos intézkedéseire e tekintetben alapjoggal összefüggő visszásságot nem tártam fel.
1/i A Csjt. 70. §-a rendelkezik arról, hogy a kiskorú gyermek szülői felügyelet vagy gyámság alatt áll. A 71. § (2) bekezdése szerint a szülői felügyelet a kiskorú gyermek gondozásának, nevelésének, vagyona kezelésének, valamint törvényes képviseletének jogát és kötelességét, továbbá a gyámnevezésnek és a gyámságból való kizárásnak jogát foglalja magában.
A Gyvt. 59. § (1) bekezdése kimondja, hogy a gyermekotthon legalább 12, de legfeljebb 48 gyermek ellátását biztosítja. A gyermekotthonba helyezett gyermekek gyámjául a gyámhivatal a gyermekotthon vezetőjét rendeli. A gyámot a gyámsággal járó jogok és kötelességek a kirendelő határozat közlését követő naptól kezdve illetik meg, illetve terhelik. A kötelezettség a gyámság megszűnéséig tart, a gyám tevékenységét a gyámhivatal irányítása és felügyelete alatt végzi, tevékenységéhez a szakszolgálat nyújt segítséget.
A törvény értelmében a gyámi feladatokat ellátó gyermekotthon vezetője a gyermek gondozója, nevelője, törvényes képviselője és vagyonának a kezelője. Kötelessége a gyermek testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődésének elősegítése, nevelése, továbbá a gyermek teljes körű ellátásáról való gondoskodás.
A vagyonkezelésre felhatalmazott gyám védi a gyermek érdekeit, gondoskodik a vagyon megfelelő hasznosításáról. A gyám a gyermek vagyonát leltár alapján veszi át, a személyében bekövetkező változás esetén az új gyám a vagyont a gyámhivatal végszámadást elfogadó határozata alapján veszi át.
A gyám törvényes képviseleti jogát nem láthatja el, ha közte és a gyermek között érdekellentét áll fenn, továbbá ha a különleges szakértelmet igénylő ügyekben azt nem vállalja. Nem minősül különleges szakértelmet igénylő ügynek a gyermeket megillető családi pótlék, illetve árvaellátás igénylése, valamint annak gyámhatósági betétben való elhelyezése és kezelése. Különleges szakértelmet igénylő tevékenységnek minősül az ingatlantulajdonnal vagy lakásbérleti jogviszonnyal rendelkező gyermek vagyonának kezelése. E tevékenység ellátására a gyámhivatal eseti gondnokul a szakszolgálat munkatársát rendeli.
A gyám feladata a gyermek nevelésbe vétele felülvizsgálatának előkészítése, a gyermek örökbefogadhatósága érdekében a gyámhivatal rendszeres tájékoztatása a gyermek a szülő kapcsolattartásának alakulásáról. A kapcsolattartás elősegítése érdekében a gyámnak együtt kell működnie a gyermek vér szerinti családjával, a gyámhivatallal, a gyermekjóléti szolgálattal, a gyermekvédelmi szakszolgálattal. A gyám a gyermekkel közösen választja meg a gyermek továbbtanulásának irányát, segíti őt életpályája tervezésében.
Ha a gyermek gondozási helye megváltozik (pl. gyermekotthonból nevelőszülőhöz helyezik, másik gyermekotthonba kerül) számára új gyámot kel rendelni. 
A gyámhivatal a gyermek részére a gyermekvédelmi szakszolgálat hivatásos gyámját akkor rendeli ki, ha az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermeket a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (Szt.) hatálya alá tartozó fogyatékosok és pszichiátriai betegek otthonában helyezte, vagy a gyermek a minisztérium által fenntartott speciális gyermekotthonban nevelkedik. Hivatásos gyámot kell továbbá rendelni, ha a nevelőszülő a gyámságot nem vállalta, vagy a szülő hozzájárult gyermeke ismeretlen személy általi örökbefogadásához és őt a gyámhivatal ideiglenes leendő örökbefogadó szülőnél helyezte el.
A törvény értelmében, ha a gyám jogkörét a hivatásos gyám látja el, a gyermek gondozásával és nevelésével kapcsolatos feladatokat a nevelőszülő, gyermekotthon, fogyatékosok és pszichiátriai betegek otthona biztosítja.
Megállapítható, hogy a gyermekotthoni csoportokban a gondozási nevelési feladatokat a gyermekkel foglakozó szakdolgozók (nevelők, gyermekfelügyelők) végzik, a törvényes képviseletet és a vagyonkezelést a szakmai egység vezetője látja el.
A vizsgált gyermekotthonban korábban az intézmény igazgatója, a jogszabályban meghatározottnál jóval több gyermek gyámja volt, a szakmai egységek vezetőinek gyámul való kirendelése késedelmes volt. A gyámváltás – a szakmai egységek vezetői személyében bekövetkezett változások miatt – jelenleg sem zökkenőmentes. Addig, amíg nincs gyámul rendelhető személy a gyámhivatal gyámul/eseti gondnokul a gyermekvédelmi szakszolgálat munkatársát rendelheti ki, de előfordul (pl. ha a gyámul rendelhető személy próbaidejét tölti a gyermekotthonban, vagy a gyámnak határozott idejű munkaszerződése van), hogy a gyámváltással „kivárnak”, így a gyermeknek vagy nincs törvényes képviselője, vagy a tisztséget arra már nem jogosult (pl. volt munkavállaló) tölti be.
Összességében megállapítható, hogy a gyermekotthonban helyezett gyermekek esetében a szülői felügyelet részjogosítványai (gondozás, nevelés, törvényes képviselet, vagyonkezelés) megoszlanak a gyermekkel közvetlenül foglakozó szakdolgozók, valamint a gyámul rendelt gyermekotthon-vezető között. 
Megállapítom, hogy a Gyvt. gyermekvédelmi gyámra vonatkozó rendelkezései nem egyértelműek, a gyámváltással összefüggő gyakorlat nem szolgálja a gyermek érdekeit, mindez pedig visszásságot okoz a jogállamiságból eredő jogbiztonság elvével összefüggésben, valamint veszélyezteti a gyermekvédelmi gondoskodásban nevelkedő gyermekek védelemhez és a gondoskodáshoz való jogát is.
Az NM rendelet 2. számú melléklete tartalmazza a gyermekotthon-vezető, és gyermekvédelmi szakszolgálat hivatásos gyámjának képesítési előírásait. A jogszabály nem rendelkezik a gyámok, hivatásos gyámok feladatellátásra való egyéb felkészítésről.
Álláspontom szerint a jogszabályban meghatározott feladatok maradéktalan ellátásához a gyámok ez irányú képzése szükséges, elmaradása ugyancsak a gyermekvédelmi gondoskodásban nevelkedők védelemhez és a gondoskodáshoz való joga sérelmének közvetlen veszélyét keletkezteti.
2. A Gyvt. 11/A. §-a alapján a gyermekjogi képviselő feladata a gyermekvédelmi gondoskodásban részesülő gyermekek jogainak védelme, munkája során kiemelt figyelmet kell fordítania a különleges vagy speciális ellátást igénylő gyermek védelmére. A képviselő segítséget nyújt a gyermeknek jogai megismeréséhez és kötelezettségei teljesítéséhez, segíti őt panasza megfogalmazásában, kezdeményezheti annak kivizsgálását. A képviselő feladatai közé tartozik a gyermek állapotának megfelelő elhelyezésében való közreműködés. A gyermekjóléti szolgálat esetmegbeszélésén, illetve a szakszolgálat elhelyezési értekezletén támogató közreműködésével segíti a gyermeket. A gyermekjogi képviselő jogosult a gyermekjóléti, illetve gyermekvédelmi szolgáltató tevékenységet végző működési területén tájékoztatást, iratokat, információkat kérni és a helyszínen tájékozódni. A képviselő eljár az érdekképviseleti fórum megkeresése alapján, képviseli a gyermeket a nevelési felügyeleti eljárásban, feladata az óvoda, az iskola, a kollégium és a pedagógiai szakszolgálat intézményeiben folyó gyermekvédelemmel kapcsolatos tevékenység figyelemmel kísérése. A Gyvt. nevesíti a gyermekjogi képviselő javaslattételi lehetőségeit is. 
A gyermekjogi képviselők az e célra létrehozott szervezet keretében működnek19, őket a gyermekekkel való személyes találkozásra jogszabály nem kötelezi. Megállapítható, hogy a gyermekcsoportok felkeresésének lehetőségével a vizsgált intézmény gyerekjogi képviselője csak alaklomszerűen élt.
A megyék többségében egy-egy képviselő látta/látja el a feladatot, a fővárosban csupán négyen folytatják ezt a tevékenységet. A képviselők egy része több megyében is dolgozik20, és többen közülük egyéb tevékenységük mellett látják el jogvédelmi feladatukat.
A gyermekjogi képviselők tevékenységét korábban, a 3 év alatti gyermekeket ellátó intézményekben vizsgáltam.21
Továbbra is fenntartom, hogy a gyermekvédelmi törvényben meghatározott feladatok – az előzőekben ismertetetek okokra visszavezethetően – nem láthatók el maradéktalanul, ami  a gyermekvédelmi szakellátásban élő gyermekek tekintetében az állam és a társadalom részéről megillető védelemhez és gondoskodáshoz való jogaik sérelmének közvetlen veszélyét hordozza magában.
3. A szakszolgálat gyámi gondozói tanácsadóinak feladatát a NM. rendelet 150. §-a határozza meg. E szerint a tanácsadónak a gyermeki jogok érvényesülése érdekében szakmailag folyamatosan segítenie és ellenőrizni kell a gyermek gyámjának, gondozójának tevékenységét. Ennek érdekében szükség szerinti gyakorisággal – de legalább 2 havonta egyszer – a gondozási helyen találkoznia kell a gyermekkel, a gondozóval és a gyámmal. A látogatás keretében – ha azt az ítélőképessége birtokában lévő gyermek kéri, vagy a tanácsadó azt szükségesnek tartja – négyszemközti beszélgetés során tájékozódik a gyermek helyzetéről, fejlődéséről, esetleges problémáiról. A tanácsadónak a látogatás során szerzett tapasztalatait, megállapításait írásban kell dokumentálnia. Ha ezek alapján megállapítható, hogy a gyám a kötelességeit nem, vagy nem megfelelően teljesíti, a szakszolgálat javasolhatja a gyámhivatalnak a gyámi jogkör korlátozását illetve a gyám felmentését.
Megállapítom, hogy a szakszolgálat gyámi gondozói tanácsadói jogszabályban előírt kötelezettségüknek eleget téve látogatják a gyermekeket, tőlük érkezett jelzések kivizsgálását kezdeményezték, azonban sem az intézményvezető vizsgálata, sem a fenntartó által összehívott megbeszélés nem vezetett eredményre. 
Az intézményben tapasztalt gyermeki jogok megsértése estén igazgatási bírság kiszabására, egyeztető megbeszélés összehívására, valamint a jogsértő személy továbbképzésére javaslatot csak a gyermekjogi képviselő tehet. Álláspontom szerint indokolt ezen javaslatételi jog kiterjesztése az ugyancsak gyermeki jogok érvényesülésének elősegítésére hivatott gyermekvédelmi szakszolgálatra. 

Intézkedéseim
1. Figyelemmel arra, hogy az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásság az adott kérdés jogi szabályozásának nem egyértelmű rendelkezéseire is visszavezethető, a visszásság jövőbeni elkerülése érdekében az Obtv. 25.§-a alapján a nemzeti erőforrás miniszternek javaslom a Gyvt. gyámrendelésre, valamint az igazgatási bírság kiszabására vonatkozó javaslattételre vonatkozó szabályainak felülvizsgálatát.
2. Az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján felkérem a nemzeti erőforrás minisztert, hogy
– vizsgálja meg a jelentésemben hivatkozott – a gyermekotthonban dolgozók (ideértve a pszichológusokat is) kiválasztására, felkészítésére, továbbképzésére, a szupervíziójára vonatkozó – a Gyermekjogi Bizottság ajánlásában, valamint módszertani levélben megfogalmazottak gyakorlati megvalósulásának lehetőségét;
– fontolja meg a gyámok képzésére vonatkozó javaslataimat 
3. Az Obtv. 20. § (1) bekezdésben foglaltak alapján felkérem Budapest Főváros Önkormányzata Oktatási, Gyermek- és Ifjúságvédelmi Főosztály Gyermek- és Ifjúságvédelmi Osztályának vezetőjét, hogy jelentésemben megállapított alapvető jogokkal összefüggő visszásság jövőbeli kiküszöbölése érdekében tegye meg a hatáskörébe tartozó intézkedéseket.
4. Az Obtv. 20. § (1) bekezdésben foglaltak alapján felkérem Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatalról főigazgatóját, vizsgálja meg a gyermekjogi képviselők létszáma bővítésének lehetőségét.
5. Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján Budapest Főváros Önkormányzatának Cseppkő utcai Gyermekotthona és Óvodája igazgatójánál kezdeményezem, hogy 
– a jövőben adatszolgáltatási kötelezettségének tegyen eleget;
– fordítson fokozott figyelmet a vezetői ellenőrzésekre, a munkatársak munkaidő-beosztására, a szakmai munka hiányosságainak kiküszöbölésére, a szabadidő hasznos eltöltésének szervezésére, ellenőrzésére;
– a gyermekekkel szembeni durva verbális agresszió, valamint a fizikai bántalmazás gyanújára tekintettel az ügyben folytasson vizsgálatot.
– gondoskodjon arról, hogy a gyermekjogi képviselő elérhetősége minden gyermek számára egyértelműen hozzáférhető legyen. 
6. Az Obtv. 17. § (1) bekezdése alapján az intézményt fenntartó, Budapest Főváros Önkormányzata Közgyűlése elnökének figyelmét felhívom a jelentésben feltárt, a gyermekotthon tárgyi feltételeivel összefüggő, valamint a szabadidős tevékenységekre vonatkozó megállapításaira, és kérem, hogy – lehetőségeihez képest – a feltételek javításához nyújtson segítséget. 

Budapest, 2011. március 25.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet 1: Az alkalmazott jogszabályok

1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
16. § (2) Az országgyűlési biztos az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében az (1) bekezdésben megjelölt feltételek fennállása esetén hivatalból is eljárhat.

1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról (Csjt.)
70. § A kiskorú gyermek szülői felügyelet vagy gyámság alatt áll.
71. § (1) A szülői felügyeletet a kiskorú gyermek érdekeinek megfelelően kell gyakorolni. A szülőknek biztosítaniuk kell, hogy az ítélőképessége birtokában lévő gyermekük az őt érintő döntések előkészítése során véleményt nyilváníthasson. A gyermek véleményét - korára, érettségére figyelemmel - tekintetbe kell venni.
(2) A szülői felügyelet a kiskorú gyermek gondozásának, nevelésének, vagyona kezelésének, valamint törvényes képviseletének jogát és kötelességét, továbbá a gyámnevezésnek és a gyámságból való kizárásnak jogát foglalja magában.

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvt.)
6. § (5) A gyermeknek joga van emberi méltósága tiszteletben tartásához, a bántalmazással - fizikai, szexuális vagy lelki erőszakkal -, az elhanyagolással és az információs ártalommal szembeni védelemhez. A gyermek nem vethető alá kínzásnak, testi fenyítésnek és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetésnek, illetve bánásmódnak.
9. § (1) Az átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermek joga különösen, hogy életkorához, egészségi állapotához, fejlettségéhez, valamint egyéb szükségleteihez igazodóan a) állandóságot, érzelmi biztonságot nyújtó teljes körű ellátásban, gondozásban, - nemzetiségi, etnikai és vallási hovatartozását figyelembe vevő - megfelelő nevelésben, oktatásban részesüljön…
11/A. § (1) A gyermekjogi képviselő ellátja a gyermekvédelmi gondoskodásban részesülő gyermek e törvényben meghatározott jogainak védelmét, és segíti a gyermeket jogai megismerésében és érvényesítésében, valamint kötelességei megismerésében és teljesítésében. A gyermekjogi képviselő kiemelt figyelmet fordít a különleges vagy speciális ellátást igénylő gyermek védelmére.
(2) A gyermekjogi képviselőa) segít a gyermeknek panasza megfogalmazásában, kezdeményezheti annak kivizsgálását, b) segíti a gyermeket az állapotának megfelelő ellátáshoz való hozzájutásban, a gyermekjóléti szolgálat esetmegbeszélésén, illetve a területi gyermekvédelmi szakszolgálat elhelyezési értekezletén az ezzel kapcsolatos megjegyzések, kérdések megfogalmazásában, c) a 36. § (2) bekezdése szerinti esetben eljár a gyermek szülője vagy más törvényes képviselője, a gyermek, illetve fiatal felnőtt, valamint a gyermek-önkormányzat felkérése alapján, d) eljár az érdek-képviseleti fórum 35. § (4) bekezdése szerint tett megkeresése alapján, e) a gyámhivatal kirendelése alapján képviseli a gyermeket a nevelési felügyelettel kapcsolatos eljárásban, f) a 100/A. § (1) bekezdése szerinti jogsértések észlelése esetén javaslatot tehet fa) gyermekvédelmi igazgatási bírság kiszabására az arra a 100/A. § (1) bekezdése szerint jogosult szervnek, fb) a jogsértés jövőbeni előfordulásának megelőzése érdekében a jogsértéssel érintettek között, szükség szerint szakértők bevonásával, egyeztető megbeszélés tartására a gyámhivatalnak, fc) a jogsértő személy továbbképzésére a fenntartónak, működtetőnek.
(3) A gyermekjogi képviselő jogosult a gyermekjóléti, illetve gyermekvédelmi szolgáltató tevékenységet végző működési területén tájékoztatást, iratokat, információkat kérni és a helyszínen tájékozódni. A gyermekjogi képviselő köteles a gyermek személyes adatait az adatvédelmi jogszabályoknak megfelelően kezelni.
(4) A gyermekjogi képviselő e célra létrehozott szervezet keretében működik. A gyermekjogi képviselő jogállására és eljárására vonatkozó részletes szabályokat külön jogszabály rendezi.
(5) A gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltató tevékenységet végző biztosítja, hogy a gyermek és hozzátartozói a gyermekjogi képviselő személyét és a vele való kapcsolat felvételének módját megismerhessék.
(6) A gyermekjóléti és gyermekvédelmi intézmények, illetve szolgálatok vezetői tizenöt napon belül, a fenntartó harminc napon belül, illetve a képviselő-testület vagy a közgyűlés a következő testületi ülésén érdemben megtárgyalja a gyermekjogi képviselő észrevételeit, és az ezzel kapcsolatos állásfoglalásáról, intézkedéséről tájékoztatja őt.
(7) A gyermekjogi képviselő figyelemmel kíséri az óvoda, az iskola, a kollégium és a pedagógiai szakszolgálat intézményeiben folyó gyermekvédelemmel kapcsolatos tevékenységet, segíti a gyermeki jogok érvényesülését. A gyermekjogi képviselő indokolt esetben megkeresi az említett intézmények fenntartóját, illetve szükség szerint a gyermek érdekében a gyámhatóságnál eljárást kezdeményez.
45. § (1) A gyermekek átmeneti gondozása keretében - kivéve, ha a gyermek átmeneti gondozását családok átmeneti otthona biztosítja - a gyermek testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődését elősegítő, az életkorának, egészségi állapotának és egyéb szükségleteinek megfelelő étkeztetéséről, ruházattal való ellátásáról, mentálhigiénés és egészségügyi ellátásáról, gondozásáról, neveléséről, lakhatásáról (a továbbiakban: teljes körű ellátás) kell gondoskodni.
53. § (1) Otthont nyújtó ellátás keretében biztosítani kell az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti és a tartós nevelésbe vett gyermek számára a) a 45. § (1) bekezdése szerinti teljes körű ellátást,
Az otthont nyújtó ellátás során a gyermekek helyzetét folyamatosan figyelemmel kell kísérni, illetve az e törvényben meghatározott megyei, fővárosi gyermekvédelmi szakértői bizottság véleménye alapján évente, a három éven aluli gyermek esetében félévente felül kell vizsgálni.
57. § (1) A gyermekotthon a) otthont nyújtó ellátást biztosít az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti és a tartós nevelésbe vett gyermek számára,
(3) A gyermekotthon az (1) és (2) bekezdésben foglaltak érdekében
a) gondoskodik az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti és tartós nevelésbe vett gyermek felvételéről, és erről tájékoztatja a gyámhivatalt, a gyermekjóléti szolgálatot és a területi gyermekvédelmi szakszolgálatot,
b) gondoskodik az utógondozói ellátásban részesülő fiatal felnőtt, valamint az átmeneti gondozásban részesülő gyermekének felvételéről, és erről értesíti a területi gyermekvédelmi szakszolgálatot,
c) biztosítja az otthont nyújtó ellátást, a gyámhivatal által jóváhagyott egyéni elhelyezési terv, valamint az általa elkészített egyéni gondozási-nevelési terv szerint,
d) biztosítja továbbá a gyámhivatal határozata alapján a gyámi feladatok ellátását és az otthont nyújtó ellátás rendszeres felülvizsgálatának előkészítését, és ennek megfelelően
da) elősegíti a gyermek és családja kapcsolattartását, a gyermek családjába történő visszatérését, ennek érdekében együttműködik a családdal, a gyermekjóléti szolgálattal, a területi gyermekvédelmi szakszolgálattal, valamint a gyámhivatallal,
84. § (1) A gyámhivatal a gyermek részére gyámot rendel, ha b) átmeneti vagy tartós nevelésbe vette a gyermeket.
(2) Gyámi feladatokat lát el a nevelőszülő - feltéve, ha a gyámságot vállalja - továbbá a gyermekotthon vezetője. A minisztérium speciális gyermekotthonának vezetője az otthonban elhelyezett gyermekek gyámjául nem rendelhető.
(3) A gyámhivatal a gyermek számára - a (4) bekezdésben meghatározott kivétellel - a területi gyermekvédelmi szakszolgálat részéről erre kijelölt hivatásos gyámot rendeli ki, ha a) az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermeket az Szt. hatálya alá tartozó fogyatékosok és pszichiátriai betegek otthonában helyezte el, b) a nevelőszülő a gyámságot nem vállalta,
c) a szülő hozzájárult gyermeke ismeretlen személy általi örökbefogadásához és a gyermeket a gyámhivatal ideiglenesen a leendő örökbefogadó szülőnél helyezte el.
85. § (1) Ha a gyámságot a 84. § (2) bekezdésében meghatározott gyám látja el, a gyámra az e törvényben meghatározott kivételekkel a Csjt. gyámságra vonatkozó rendelkezései az irányadóak.
(2) Ha a gyámi feladatokat a gyámhivatal által kirendelt nevelőszülő vagy a gyermekotthon vezetője látja el, a gyám a gyermek gondozója, nevelője, törvényes képviselője és ha a gyámhivatal a nevelőszülőt erre felhatalmazta - vagyonának a kezelője.
(3) A gyámsággal járó jogok és kötelességek - ha a gondozás-nevelés megkezdését a gyermek tartózkodási helye nem akadályozza - a gyámot a kirendelő határozat közlését követő naptól kezdve illetik meg, illetve terhelik.
(4) A gyám tevékenységét a gyámhivatal irányítja és felügyeli, feladatainak ellátásához a területi gyermekvédelmi szakszolgálat segítséget nyújt.
(5) A gyám működéséről, a gyámsága alatt álló gyermek ügyeiről félévente írásban köteles tájékoztatást adni a gyámhivatalnak. E tájékoztatási kötelezettség nem érinti a törvény szerinti számadási kötelezettséget.
(6) Ha a gyámhivatal a gyámot tisztségéből elmozdítja, vagy azonnali hatállyal felfüggeszti, ezen határozatával egyidejűleg új gyámot rendel, és - szükség esetén - meghatározza a gyermek új gondozási helyét.
86. § (1) A gyám elősegíti a gyermek testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődését, nevelését, és gondoskodik a gyermek teljes körű ellátásáról.
(3) A gyámot a gyermek elhelyezésének joga nem illeti meg, és a gyermek 83. § (6) bekezdésének b) és c) pontja szerinti tartózkodási helyét csak a gyámhivatal engedélyével változtathatja meg.
(4) A gyám a gyermekkel közösen választja meg a gyermek életpályáját, figyelembe véve az átmeneti nevelésbe vett gyermek szülőjének véleményét, a gyermek képességeit, egyéb körülményeit. Az életpálya kijelölésével kapcsolatos vitában a gyámhivatal dönt.
87. § (1) A gyám joga és kötelessége, hogy a gyermeket személyi és - ha erre a nevelőszülőt a gyámhivatal felhatalmazta - vagyoni ügyeiben képviselje.
(2) A gyám nem adhat hozzájáruló nyilatkozatot a gyermek örökbefogadásához. A gyám jognyilatkozatainak érvényességéhez szükséges a gyámhivatal jóváhagyása, ha a jognyilatkozat a gyermek családi jogállására és az ezzel kapcsolatos perindításra vonatkozik.
(4) A gyámhivatal a gyermek vagy a gyám kérésére, továbbá hivatalból eseti gondnokot rendel ki a gyermek képviseletének ellátására, ha a gyám, mint törvényes képviselő, a gyermeket a Csjt. szerint nem képviselheti, vagy ha a különleges szakértelmet igénylő ügyekben a gyám nem vállalkozik a gyermek képviseletének ellátására. Nem minősül különleges szakértelmet igénylő ügynek a gyermeket megillető családi pótlék, illetve árvaellátás igénylése, valamint annak gyámhatósági betétben való elhelyezése és kezelése.
(5) A gyámhivatal a (4) bekezdésben foglalt eseti gondnokot elsősorban a területi gyermekvédelmi szakszolgálatnak, illetve - ha a gyermekotthont vagy nevelőszülői hálózatot nem állami szerv tartja fenn, illetve működteti - a működtetőnek ezzel a munkakörrel megbízott munkatársai közül jelöli ki.
88. § (4) A gyermek vagyonának kezelésére felhatalmazott gyám joga és kötelessége, hogy feladatkörében védje a gyermek érdekeit, gondoskodjon a vagyon megfelelő hasznosításáról, és a rendes vagyonkezelés szabályai szerint intézze ügyeit.
(5) A gyám a gyermek vagyonát leltár alapján veszi át.
89. § (1) Ha a gyámhivatal a gyámot nem hatalmazta fel a gyermek vagyonának kezelésével járó feladatok ellátására, a gyermek részére vagyonkezelő eseti gondnokot rendel elsősorban a területi gyermekvédelmi szakszolgálatnak, illetve - ha a gyermekotthont vagy a nevelőszülői hálózatot nem állami szerv tartja fenn, illetve működteti - a működtetőnek ezzel a munkakörrel megbízott dolgozói közül.
(2) A gyámhivatal elbírálja a gyám, illetve a vagyonkezelő eseti gondnok eseti, rendes, valamint végszámadását.
90. § Ha a gyámságot a 84. § (3) bekezdésében meghatározott hivatásos gyám látja el, feladataira a 85. § (3)-(8) bekezdésében, valamint a 91. §-ban meghatározott kivételekkel a Csjt. gyámságra vonatkozó rendelkezései az irányadóak.
91. § (1) Ha a gyám jogkörét a hivatásos gyám látja el, a gyermek gondozásával és nevelésével kapcsolatos feladatokat a nevelőszülő, gyermekotthon, fogyatékosok és pszichiátriai betegek otthona biztosítja.
(2) A hivatásos gyámot a gyermek elhelyezésének joga nem illeti meg, és a gyermek 83. § (6) bekezdésének b) és c) pontja szerinti tartózkodási helyét csak a gyámhivatal engedélyével változtathatja meg.
(3) A gyámhivatal hivatalból, továbbá a hivatásos gyám kérésére eseti gondnokot rendel ki a gyermek képviseletének ellátására, ha a hivatásos gyám, mint törvényes képviselő, a gyermeket a Csjt. szerint nem képviselheti.
(4) A hivatásos gyám kötelessége az otthonteremtési támogatás, valamint az utógondozói ellátás iránti igény benyújtásának segítése és figyelemmel kísérése.
(5) A hivatásos gyám a működése során felmerült kiadásainak megtérítését a gyermektől nem igényelheti.
95. § (1) A megyei, a fővárosi és - a 94. § (2) bekezdésében meghatározott feladatain túl - a megyei jogú városi önkormányzat az e törvényben foglaltak szerint biztosítja az otthont nyújtó ellátást és az utógondozói ellátást, a megyei, a fővárosi önkormányzat a területi gyermekvédelmi szakszolgáltatást.
104. § (1) A gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltató tevékenységet ellátó állami és nem állami intézmény fenntartója.. e) ellenőrzi és évente egy alkalommal értékeli a szakmai munka eredményességét, a szakmai program végrehajtását, valamint a gazdálkodás szabályszerűségét és hatékonyságát…
(4) Az állami és nem állami intézmény fenntartója a szakmai munka eredményességét különösen a Névjegyzékben szereplő szakértő által készített szakértői vélemény, a gyámhivatal szakmai ellenőrzése, illetve az intézmény által készített beszámoló alapján értékeli.
100/A. § (1) A működést engedélyező szerv vagy a gyámhivatal ellenőrzési jogkörében jogsértésenként legfeljebb 200 ezer forint összegű gyermekvédelmi igazgatási bírságot szabhat ki a) a működtetővel, az intézményvezetővel, illetve a fenntartóval szemben, ha a működtető, a szolgáltató, az intézmény, illetve a fenntartó a gyermeknek az e törvényben biztosított jogait megsérti, b) a működtetővel, az intézményvezetővel, illetve a fenntartóval szemben, ha a működtető, a szolgáltató, az intézmény, illetve a fenntartó a tájékoztatási kötelezettséget megszegi, vagy a gyermeket, a szülőt vagy más törvényes képviselőt, az érdek-képviseleti szervet akadályozzák jogai gyakorlásában, illetve abban, hogy a működést engedélyező szervhez, a gyermekjogi képviselőhöz vagy más hatósághoz forduljon, vagy az intézményvezető, illetve a fenntartó a panaszt határidőben nem vizsgálja ki,
100/B. § A működést engedélyező szerv vagy a gyámhivatal ellenőrzési jogkörében a gyermekvédelmi igazgatási bírság kiszabása helyett vagy mellett a) a gyermekjóléti, gyermekvédelmi szolgáltatás engedélyezésével, működtetésével kapcsolatos rendelkezések megsértése esetén a külön jogszabályban meghatározott jogkövetkezményeket alkalmazhatja, b) a fenntartót, működtetőt kötelezheti, hogy a jogsértő személyt küldje az Országos Szociális és Gyermekvédelmi Továbbképzési és Szakvizsga Bizottság által minősített továbbképzésre, illetve c) a jogsértéssel érintettek között egyeztető megbeszélés tartása iránt intézkedhet.

149/1997. (IX. 10.) Korm. Rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer.)
146. § (1) A szülő vagyonkezelői jogát korlátozó - a Csjt. 80. §-ának (1) bekezdésében és 82. §-ának (2) bekezdésében, valamint e rendelet 25. §-ában meghatározott - rendelkezéseket a gyám, hivatásos gyám (a továbbiakban együtt: gyám) tekintetében is alkalmazni kell.
(5) A gyám és a gondnok személyében bekövetkező változás esetén az új gyám, illetve gondnok a gyermek vagy a gondnokság alatt álló személy vagyonát, a gyámhivatal végszámadást elfogadó határozata alapján veszi át. Amennyiben a gyám, illetve a gondnok a végszámadást határidőre nem nyújtja be, vagy azt a gyámhivatal nem fogadja el, úgy a vagyont leltározni kell, és az új gyám vagy gondnok a vagyont a leltár alapján veszi át.
151. § (1) Amennyiben a gyámság vagy gondnokság alatt álló személy ingatlantulajdonnal vagy lakásbérleti jogviszonnyal rendelkezik, a gyám, a gondnok vagy a kijelölt vagyonkezelő eseti gondnok gondoskodik az ingatlan, illetőleg a lakás hasznosításáról.
158. § (1) A vagyonkezelésre jogosult gyám és gondnok a Csjt. 103. § (4) bekezdése, illetve a Ptk. 20/D. § (1) bekezdése szerinti éves számadását minden évben annak a hónapnak a 15. napjáig nyújtja be a gyámhivatalhoz, amelyik hónapban a kirendelésről szóló határozatot vele közölték.
159. § (1) A gyám - a hivatásos gyám és a gyermekotthon vezetője kivételével - nem köteles éves számadásra, ha a gyámoltnak nincsen vagyona és bevételeinek havi összege nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét. Nem köteles továbbá éves számadásra a gyámságot viselő nevelőszülő, ha a gyámolt nem rendelkezik vagyonnal és utána kizárólag családtámogatási ellátást folyósítanak. A hivatásos gyám és a gyermekotthon vezetője éves számadásához csatolt jelentés tartalmazza a gyermekotthonban, a fogyatékosok személyek otthonában vagy a pszichiátriai betegek otthonában elhelyezett átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermekre tekintettel járó családi pótlék személyre szóló felhasználásáról szóló beszámolót.
(2) Ha a gyám a gyámolt közeli hozzátartozója, a rendszeres számadásban a bevételeket és a kiadásokat nem kell tételesen felsorolni és az igazoló iratokat sem kell csatolni (egyszerűsített számadás), ha a rendszeres jövedelem éves összege nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 12-szeresét.
(3) Bizonylat nélkül fogadhatók el az élelmezéssel és háztartással kapcsolatos költségek, feltéve, hogy azok havonkénti összege nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének kétszeresét.
(4) Az (1)-(3) bekezdés alkalmazása során az öregségi nyugdíjnak a számadási kötelezettség teljesítése évében irányadó legkisebb összegét kell figyelembe venni.

331/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatalról, valamint eljárásának részletes szabályairól
10. § A Hivatal ellátja a betegjogi, ellátottjogi és gyermekjogi képviselők foglalkoztatása vonatkozásában a jogszabályban meghatározott feladatokat. A főigazgató a betegjogi, ellátottjogi, valamint a gyermekjogi képviselővel a képviselői feladatok ellátására munkavégzésre irányuló szerződést köt.
(8) A Betegjogi, Ellátottjogi és Gyermekjogi Közalapítvány megszüntetésének napjától a Hivatal a Betegjogi, Ellátottjogi és Gyermekjogi Közalapítvány általános és egyetemes jogutódja.

15/1998. (IV. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről
75. § (1) Az otthont nyújtó ellátásban részesülő gondozott gyermek számára a) teljes körű ellátást [Gyvt. 45. § (1) bekezdés], b) családgondozást vagy ha ez nem lehetséges, az örökbefogadásának elősegítését [Gyvt. 53. § (1) bekezdés b) pont], illetve c) utógondozást [Gyvt. 53. § (1) bekezdés c) pont]
kell biztosítani.
(2) A teljes körű ellátás keretében a gondozott gyermek számára
76. § (1) A gondozott gyermek számára naponta, az életkornak megfelelő, legalább ötszöri, legalább egy alkalommal meleg, az egészséges táplálkozás követelményének megfelelő étkezést kell biztosítani, az energia- és tápanyagbeviteli, illetve élelmiszer-felhasználási ajánlásokat tartalmazó jogszabályban foglaltaknak megfelelően. A napi ötszöri étkezésre fordított költség összege naponta nem lehet kevesebb az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 2,4%-ánál.
80. § (1) A gondozott gyermek szabadidejének hasznos eltöltése érdekében az ellátást nyújtó gondoskodik a kulturálódáshoz, játékhoz, sporthoz szükséges eszközökről.
(2) Az ellátást nyújtó gondoskodik a szabadidős tevékenységekhez szükséges és indokolt költségekről.
83. § (1) A gondozás, nevelés célja, hogy a gondozott gyermek testileg, értelmileg, érzelmileg, erkölcsileg korának és képességeinek megfelelően fejlődjék, személyisége a lehető legteljesebb módon kibontakozzék, és képessé váljon a vérszerinti családjába való visszailleszkedésre, vagy nevelőszülői, illetve örökbefogadó családba történő beilleszkedésre, vagy az önálló életvitelre. E cél érdekében a gondozását, nevelését, ellátását végző személyek kötelesek együttműködni egymással, valamint mindazon intézményekkel, amelyek a gondozott gyermekkel foglalkoznak.
(2) A fogyatékos gondozott gyermek számára az emberi méltóságát biztosító, képességeihez igazodó, és azokat a lehető legteljesebb mértékben kibontakoztató gondozást, nevelést kell biztosítani.
150. § (1) A szakszolgálat gyámi gondozói tanácsadója a gyermeki jogok érvényesülése érdekében szakmailag folyamatosan segíti és ellenőrzi a gondozott gyermek gyámjának, gondozójának nevelői, gondozói, illetve gyámi tevékenységét, az egyéni gondozási-nevelési tervben foglaltak végrehajtását, az egyéni elhelyezési terv megvalósulását.
(2) A gyámi gondozói tanácsadó az (1) bekezdésben foglaltak megvalósítása érdekében szükség szerinti gyakorisággal, de legalább 2 havonta egyszer a kijelölt gondozási helyen találkozik a gondozott gyermekkel, a gondozóval és a gyámmal. A látogatás keretében
a) az ítélőképessége birtokában lévő gyermekkel folytatott - ha a gyermek kéri, vagy a gyámi gondozói tanácsadó szükségesnek tartja négyszemközti - beszélgetés során tájékozódik a gondozott gyermek helyzetéről, fejlődéséről, esetleges problémáiról; a gyermek kérésére közreműködik a gyermek és a gondozó, illetve a gyám között felmerült vitás kérdések tisztázásában, b) a gondozó, illetve a gyám felkérésére részt vesz a gondozó intézmény szakmai fórumain, c) a gyám felkérésére segítséget nyújt az egyes jognyilatkozatok megtételéhez szükséges gyámi álláspont kialakításában,d) a gondozóval, illetve a gyámmal folytatott konzultáció során tájékozódik da) a gyermeki jogok érvényesülésének biztosításáról, db) a gyámhivatali határozatban foglaltak betartásáról,dc) az egyéni elhelyezési, valamint az egyéni gondozási-nevelési tervben foglaltak megvalósulásáról,
dd) a 83-85. §-ban szabályozott gondozási-nevelési feladatok ellátásáról, valamint a 87-89. §-ban rögzített családi kapcsolatok alakulásáról.
(3) A gyámi gondozói tanácsadó a látogatás során szerzett tapasztalatait, megállapításait, illetve a gyermek érdekében tett intézkedéseit írásban dokumentálja. A szakszolgálat ennek alapján teszi meg a (4)-(5) bekezdésben, valamint a 151-152. §-ban meghatározott intézkedéseit.
(4) A szakszolgálat a gyámhivatal megkeresésére, ennek hiányában félévente írásban tájékoztatja a gyámhivatalt
a) a gyám tevékenységéről, b) a gyermek és a szülő kapcsolattartásának alakulásáról, c) a szülőnek a gondozó intézménnyel vagy személlyel való együttműködéséről, d) a gyermeknek a kijelölt gondozási helyre történő beilleszkedéséről. 
(5) A nevelésbe vételkor fennállt körülmények megváltozásakor, illetve a gyámhivatal megkeresésére a nevelésbe vétel éves felülvizsgálatakor a szakszolgálat javaslatot tesz a gyámhivatalnak a gondozott gyermek a) nevelésbe vételének megszüntetésére vagy fenntartására, b) az elhelyezési tervének fenntartására vagy módosítására, c) gondozási helyének megváltoztatására, új gyámjának kirendelésére, amennyiben ez szükséges.

1. számú melléklet a 15/1998. (IV. 30.) NM rendelethez
A gyermekjóléti és gyermekvédelmi személyes gondoskodás formáinak szakmai létszám irányszámai és létszámminimum normái
2. Gyermekotthon 
(max. 40 férőhely, max. 12 gyermek/csoport)	intézményvezető	 1 fő	
gyermekcsoportonként	nevelő
gyermekvédelmi asszisztens
gyermekfelügyelő	 1 fő
1 fő
3 fő	
 	(ha a nevelők száma magasabb, a gyermekvédelmi asszisztensek, 
illetve a gyermekfelügyelők száma csökkenthető, ha a csoportra 
vonatkozó összlétszám 5 alá nem kerül)	 	
 	családgondozó (utógondozó)	10 óra/hét	
Módszertani feladatot ellátó intézményben	módszertani szaktanácsadó	2 fő	
2. Gyermekotthon	nevelő	pedagógus, felsőfokú szociális alapvégzettség, pszichológus, vagy
mentálhigiénés szakember, gyermek- és ifjúságvédelmi tanácsadó oklevéllel rendelkező: teológus, hittanár, hittantanár	
 3. Területi gyermekvédelmi szakszolgálat	eseti gondnok, vagyonkezelő gondnok, hivatásos gyám	jogász, igazgatásszervező, 
felsőfokú szociális alapvégzettség, pedagógus	

Mindegyik típusú ellátásban
[2, 2/a), 2/c) pont] 	gyermekotthon-vezető	 1 fő	
40, illetve 48 gyermekre	pszichológus	 1 fő	
 	növendékügyi előadó, vagy gyermekvédelmi ügyintéző	 1 fő	
 	gyógypedagógus vagy fejlesztő pedagógus	 1 fő	
2. számú melléklet			
2. Gyermekotthon	magasabb vezető/vezető	felsőfokú szociális alapvégzettség, pedagógus, pszichológus, vagy mentálhigiénés szakember, gyermek- és ifjúságvédelmi tanácsadó, jogi szakokleveles családvédelmi tanácsadó, szociális igazgatásszervező oklevéllel rendelkező: jogász, igazgatásszervező, szociológus, közgazdász szociálpolitikai szakon, népművelő, művelődésszervező, védőnő, teológus, hittanár, hittantanár, vagy
szociális menedzser oklevéllel rendelkező: védőnő, teológus, hittanár, hittantanár	

Melléklet 2: Lábjegyzet

1 Lásd AJB 3804/2009. számú jelentés
2 Budapest Főváros Önkormányzata Főpolgármesteri Hivatal Gyermek-és Ifjúságvédelmi Ügyosztály
3 pl. TV2 – Mokka: http://tv2.hu/mokka/video/pedofilia-a-gyermekotthonban; „Halálos baleset után pedofília gyanúja a gyermekotthonban”
4 2011. január 1-jétől Budapest Főváros Önkormányzata Oktatási, Gyermek- és Ifjúságvédelmi Főosztály Gyermek- és Ifjúságvédelmi Osztály
5 Lásd az OBH 6501/2001. számú jelentését
6 Vö. 9/1992. (I. 30.) AB határozat.
7 Vö. 56/1991. (XI. 8.) AB határozat.
8 75/1995. (XI. 21.) AB határozat, ABH 1995, 376, 383.
9 315/E/2003. AB határozat, ABK 2003. október, 741, 743.
10 64/1991. (XII. 17.) AB. határozat
11 64/1991. (XII. 17.) AB határozat, ABH 1991, 
12 79/1995(XII.21.) AB határozat
13 Gyvt. 6. § (5) bek.
14 Lásd AJB 1604/2010. számú jelentés
15 Domszky András: Módszertani levél a gyermekotthonok működésének szabályairól és követelményeiről (Országos Család és Gyermekvédelmi Intézet 1999. 13. o.) 
16 Jelentés a huszonötödik ülésről, 2000. szeptember/október, CRC/C/100, 688.17, 688.20-22 és 688.24-25 bekezdés)
17 Lásd AJB 172/2010 és AJB 1604/2010. számú jelentések
18 Lásd AJB 3804/2009. számú jelentés
19 A Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatalról, valamint eljárásának részletes szabályairól szóló Kormányrendelet rendelkezése szerint 2011. január 1-jétől, illetve 2011. április 30. után a Betegjogi, Ellátottjogi és Gyermekjogi Közalapítvány általános és egyetemes jogutódja a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal. A hivatkozott jogszabály 10. §-ának értelmében a hivatal látja el gyermekjogi képviselők foglalkoztatása vonatkozásában a jogszabályban meghatározott feladatokat. 
20 www.jogvedok.hu
21 Lásd 849/2010. számú jelentés