Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az AJB 7216/2010. számú ügyben

Előadó: dr. Kozicz Ágnes
Az eljárás megindítása
Panaszos édesanyja beadványában Budapest Főváros XVII. kerületi Önkormányzatának eljárását, valamint a XVII. kerületi Sugár úti Általános Iskola közoktatási intézménybe való felvétellel kapcsolatos eljárását sérelmezte.
A panasz alapján felmerült a jogállamiság elvéből következő jogbiztonság követelménye, valamint a gyermekek jogai, a gyermekek mindenekfelett álló érdeke sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam. 
Vizsgálatom eredményes befejezése érdekében az Obtv. 18. § (2) bekezdése alapján a megkerestem Budapest Főváros XVII. Kerület Önkormányzatának jegyzőjét tájékoztatást kérve az ügyben történtekről.

Érintett alkotmányos jogok és alapelvek
– A jogállamiság elvéből következő jogbiztonság követelménye, és a tisztességes eljáráshoz való jog (Alkotmány 2 § (1): „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”),
– Az állam alapjogvédelmi kötelezettsége: (Alkotmány 8. § (1) bekezdés: „A Magyar Köztársaság elismeri az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben tartása az állam elsőrendű kötelessége.”),
– A gyermekek védelemhez és gondoskodáshoz való joga (Alkotmány 67. § (1) bekezdés:  „A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.”),
– Művelődéshez (oktatáshoz) való jog: (Alkotmány 70/F. § (1) – (2) bekezdés: „A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot. A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.”).

Alkalmazott jogszabályok
– A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (Ötv.)
– A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (Kt.)
– A Gyermek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény (Magyarországon kihirdette az 1991. évi LXIV. törvény)
– A nevelési-oktatási intézmények működéséről szóló 11/1994. (VI. 8.) MKM rendelet
– Rákosmente önkormányzatának az önkormányzati fenntartású általános iskolák felvételi körzeteiről és az önkormányzati fenntartású általános iskolákba történő jelentkezés rendjéről szóló 1/2009. (I. 26.) számú rendelete

A megállapított tényállás
A személyiadat- és lakcímnyilvántartás szerint a tanköteles korú gyermek a 2010. február negyedik hetében lezajlott első osztályba való jelentkezés és a 2010. áprilisi beiratkozás idején Budapest XVII. kerületében rendelkezett tartózkodási hellyel. A gyermek szülei 2010. február negyedik hetében nem nyújtottak be jelentkezési lapot a Budapest Főváros XVII. kerület Rákosmente Önkormányzata fenntartásában működő általános iskolába.
A XVII. kerületi Jókai Mór Általános Iskola a beiratkozást követően tájékoztatta az önkormányzatot azokról a tanköteles korú gyermekekről, akik az iskola körzetében lakóhellyel, illetve ennek hiányában tartózkodási hellyel rendelkeznek, azonban más település közoktatási intézményébe iratkoztak be. A tájékoztatás szerint panaszos gyermekét a péceli Szent Erzsébet Katolikus Általános Iskolába íratták be. A szülők gyermeküket 2010. októberben a Müller György Óvoda és Általános Iskolába átíratták, majd november 16-án a gyermek iskolai átvételéhez szükséges jelentkezési lapot nyújtottak be a – 2010. október óta – XVII. kerületi lakóhelyük szerinti körzeti (kötelező felvételt biztosító) Szabadság Sugárúti Általános Iskolába.
Az iskola igazgatója az átvételi kérelmet helyhiányra hivatkozva elutasította. Az elutasító határozat ellen gyermek szülője felülbírálati kérelmet nyújtott be, amelyet az önkormányzat Oktatási, Művelődési és Sport Irodája 2010. december 6-án vett át. Az iskola igazgatója a gyermek átvételét elutasító határozatát 2011. január 6-án kelt határozatában visszavonta, és panaszos gyermekének átvételével kapcsolatos eljárást az iskola első évfolyama tíz tanulójának a nevelési tanácsadónál folyamatban lévő vizsgálatára hivatkozva felfüggesztette.
Az önkormányzat megkeresésére és a szülők egyetértésével a gyermeket 2011. január 11-én a Czimra Gyula Általános Iskola vette át.

A vizsgálat megállapításai
1. A hatáskör tekintetében
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa számára feladat- és hatáskört, valamint az ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) határozza meg. Az Obtv. 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
Először is azt vizsgáltam, hogy a hatásköröm kiterjed-e az ügyben érintett szervekre. Az Obtv. 29. §-a csak a hatóság fogalmát határozza meg, és az országgyűlési biztosok jogértelmezésére bízza annak eldöntését, hogy mely szervek tekinthetők közszolgáltatónak. Az országgyűlési biztosok minden esetben közszolgáltatónak tekintik a hatóságnak nem minősülő, állami vagy önkormányzati feladatot ellátó szerveket, különösen azokat, amelyek esetében a kérelmezőnek nincs lehetősége annak megválasztására, hogy az általa igényelt szolgáltatás igénybevételére kivel szerződjön, tekintettel arra, hogy azt csak korlátozott számú vagy kizárólag egyetlen szervtől veheti igénybe. [OBH 6501/2001. számú jelentése] A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 8. §-ának (4) bekezdése a települési önkormányzatok kötelező feladataként nevesíti az óvodai nevelés, valamint az általános iskolai oktatás és nevelés biztosítását.
Az Obtv., az Ötv. és Kt. idézett rendelkezései alapján az általános iskolai nevelést és oktatást közszolgáltatásnak tekintem.

2. Alapvető jogok tekintetében
I. A gyermekek védelemhez és gondoskodáshoz való joga
Az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében foglaltak szerint a Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges. Az alkotmányi felsorolás – ahogyan azt már korábbi jelentéseimben is megállapítottam – egyben „rangsornak” is tekinthető: a gyermeknek elsődlegesen a családtól kell a szükséges védelmet és gondoskodást megkapnia, ezt azonban kiegészíti (meghatározott esetben pedig pótolja, helyettesíti) az állami intézményvédelem. [OBH 2057/2008., OBH 2223/2008., OBH 1588/2008., AJB 3432/2009., AJB 1920/2010., AJB 4149/2010. számú jelentések]
Ezt támasztja alá az Alkotmánybíróság gyakorlata is: „Minthogy azonban a gyermek védelme és a róla való gondoskodás nemcsak a család alkotmányos kötelessége, hanem az államé, a társadalomé is, ez a szülői felügyelettel összefüggésben úgy értelmezendő: ha a gyermeknek nincs, vagy a szülői kötelességeket nem teljesítő szülője van, akkor helyettük az államnak kell helytállnia. Ez ad a jogalkotó államnak lehetőséget a törvényes beavatkozásra, és kötelezi az államot közvetlen helytállásra (tartás) a védelem és gondoskodás feladatára.” [995/B/1990. AB határozat, ABH 1993, 515, 528] Az állam alatt nem pusztán a Magyar Államot, mint jogi személyt kell jelen esetben érteni, hanem – a különböző jogszabályokban meghatározott feladat- és hatáskörében eljárva – valamennyi, ezért tételesen meg nem határozható állami- és önkormányzati szervet is. [AJB-3536/2009. számú jelentés]
Az alapjogoknak létezik egy intézményvédelmi oldala: az egyén alanyi jogának biztosításával, védelmével és érvényesülésével összefüggő tágabb értelemben vett pozitív állami kötelezettségeket összefoglalóan állami intézményvédelmi kötelezettségnek nevezzük. Az Alkotmánybíróságnak következetes az ítélkezési gyakorlata azt illetően, hogy az államnak az alapvető jog tiszteletben tartására és védelmére vonatkozó kötelezettsége nem merül ki abban, hogy tartózkodnia kell megsértésüktől, hanem magában foglalja azt is, hogy biztosítania kell az érvényesülésükhöz szükséges feltételeket is. [64/1991.(XII.17.) és 55/2001.(XI.29.) AB határozat]
A szülői gondoskodás kiegészítésére, illetve pótlására a legtipikusabb esetben a legmegfelelőbb szakértelem alkalmazása érdekében, valamint a szülők munkaerőpiacon való részvétele miatt kerül sor. Az ENSz Gyermekjogi Egyezményének 18. cikk 3. pontja alapján az Egyezményben részes államok megtesznek minden megfelelő intézkedést annak érdekében, hogy a dolgozó szülők gyermekei számára biztosítsák olyan szolgáltatások igénybevételének jogát, amelyre jogosultak. A 3. cikkben foglaltak szerint az Egyezményben részes államok kötelezik magukat arra, hogy a gyermek számára, figyelembe véve szülei, gyámja és az érte törvényesen felelős más személyek jogait és kötelességeit, biztosítják a jóléthez szükséges védelmet és gondozást, e célból meghozzák a szükséges törvényhozási és közigazgatási intézkedéseket.

II. Művelődéshez (oktatáshoz) való jog
Az Alkotmánybíróság állást foglalt a művelődéshez (oktatáshoz) való jog kérdésében is. Kimondta, [18/1994. (III. 31.) AB határozat] hogy az Alkotmány 70/F. §-a értelmében a Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot, mégpedig a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával. Az állampolgárok tanuláshoz való jogát az állam intézményfenntartói kötelezettsége alapozza meg, amelynek keretében az államnak mindenki számára – hátrányos megkülönböztetés nélkül – biztosítania kell e jog gyakorlását lehetővé tevő szervezeti és jogszabályi feltételeket.
A gyermek iskoláztatása [AJB 1246/2010 sz. jelentés] azonban nem pusztán az állam által biztosított lehetőség a gyermek és szülője számára, hanem mindkettőjük felé kötelezettség is: a gyermek meghatározott életkorban tanköteles. […] A közoktatási törvény szerint a Magyar Köztársaságban minden gyermek tanköteles, a tankötelezettség főszabály szerint annak a tanévnek a végéig tart, amelyben a tanuló tizennyolcadik életévét betölti. A tankötelezettség egy indokoltan paternalista állami beavatkozást jelent, amely a szülővel (törvényes képviselővel) szemben is kikényszeríthető. Az alkotmányos kötelezettség kikényszerítésének igazolható elvi alapja az, hogy az alapszintű oktatás elmaradása olyan súlyos, később be nem hozható hátrányt eredményez a gyermek számára, amelyet adott esetben sem a gyermek, sem a szülő nem lát előre. 

III. A jogbiztonság követelménye
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglaltak szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. A jogbiztonság, mint alapvető jog fogalmának értelmezésénél az Alkotmánybíróság döntéseiben megfogalmazott elveket vettem figyelembe.
Az Alkotmánybíróság a jogállam fogalmát több aspektusból is értelmezte, kimondva, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam – és elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak megállapítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság alkotmányos követelménye szempontjából az eljárásjogi garanciák. Csakis formalizált eljárási szabályok megkövetelésével és betartásával működhetnek alkotmányosan a jogintézmények. Az alanyi jogok és kötelezettségek érvényesítésére szolgáló eljárási garanciák tehát a jogbiztonság alkotmányos elvéből következnek. Megfelelő eljárási garanciák nélkül működő eljárásban a jogbiztonság szenved sérelmet.” [9/1992. (I. 30.) AB határozat]
Az Alkotmánybíróság értelmezése szerint a jogállamiság egyik alapvető követelménye, hogy a közhatalommal rendelkező szervek is csak a jog által meghatározott keretek között fejthetik ki a tevékenységüket. [56/1991. (XI.8.) AB határozat]

3. Az ügy érdeme tekintetében
1. A körzeti iskola eljárásával kapcsolatos megállapítások
A helyi önkormányzatokról szóló törvény 8. § (4) bekezdése az általános iskolai oktatás megszervezését az önkormányzatok kötelező feladataként jelöli meg. Az Ötv. nem határozza meg az egyes feladatkörök tartalmát, azokról más törvények (ágazati törvények) rendelkeznek. Az iskolai nevelés-oktatási, valamint a szolgáltató és igazgatási tevékenységet illetően a közoktatásról szóló törvény (a továbbiakban Kt.) tartalmaz rendelkezéseket.
A közoktatási feladatokat ellátó intézmények nem dönthetnek szabadon arról, hogy kinek biztosítják a szolgáltatásaikat, ennek következtében a közoktatási intézmények a szolgáltatást illetően feladatellátásra kötelesek. A feladatellátási kötelezettség lényege az, hogy a fenntartó által meghatározott területen élő gyermekek, illetve tanulók felvételi, átvételi kérelmét az intézmény nem utasíthatja vissza, azaz köteles minden gyermeket mérlegelés nélkül befogadni.
A feladatellátási kötelezettség meghatározása az iskolai felvételi körzethatárok kijelölésével történik. Az általános iskola köteles felvenni, átvenni azt a tanköteles tanulót, akinek lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye az iskola körzetében található [Kt. 66. § (2)] – az általános iskolák tehát az adott körzeten belül látják el a kötelező felvételt biztosító iskola feladatait. Több közoktatási intézményt fenntartó település esetén az önkormányzat köteles kijelölni az egy-egy iskolához tartozó körzetet, míg az egy intézményt fenntartó települések esetében körzet alatt a település teljes közigazgatási területét kell érteni.
A Kt. szigorú szabályokat határoz meg az önkormányzatok részére a kötelező felvételt biztosító intézmények körzethatárainak megállapítását illetően. A Kt. 90. § (1) bekezdése értelmében a közoktatási intézményt fenntartó helyi önkormányzat meghatározza és közzéteszi az óvodák, iskolák működési (felvételi) körzetét. Az e körzetben élő gyermekek, tanulók felvételét, átvételét az óvoda, iskola nem tagadhatja meg (…). Amennyiben az iskola a körzetébe tartozó gyermekek felvételét követően további felvételi, átvételi kérelmeket is tud teljesíteni, akkor első sorban a hátrányos helyzetű tanulók kérelmét kell teljesítenie, mindezek közül azokét, akik az adott településen lakóhellyel, ennek hiányában tartózkodási hellyel rendelkeznek, majd a sajátos helyzetű gyermekekét (a sajátos helyzetet a fenntartó önkormányzat rögzíti helyi rendeletében).
A Kt. 102. (2) c) pontja szerint a fenntartó az adott tanítási év megkezdése előtt meghatározza az indítható osztályok, napközis csoportok számát. Az osztályok számának meghatározásánál a fenntartónak az alábbi szempontokat kell figyelembe vennie:
1. az adott intézmény felvételi körzetébe tartozó gyermekek létszámát,
2. az alapító okiratban meghatározott maximálisan felvehető tanulólétszámot,
3. a Kt. 3. számú melléklet II. részében meghatározott osztályok szervezésére vonatkozó előírásokat,
4. a Kt. 3 számú melléklet I. részében rögzített maximális osztálylétszám megállapítására vonatkozó szabályokat,
5. a Kt. 95/A. § (11) bekezdésében, illetve a 3. számú melléklet 7. pontjában [Az óvodai csoportra, iskolai osztályra, kollégiumi csoportra megállapított maximális létszámot legfeljebb húsz százalékkal átlépheti a nevelési év, illetőleg a tanítási év indításánál, ha az óvodában legfeljebb két óvodai csoport, illetőleg az iskolában az adott évfolyamon legfeljebb két iskolai osztály, a kollégiumban két kollégiumi csoport indul; továbbá függetlenül az indított osztályok, csoportok számától, akkor is, ha a nevelési év, tanítási év során az új gyermek, tanuló átvétele, felvétele miatt indokolt.] meghatározott maximális osztálylétszám túllépésére vonatkozó előírásokat.
A fenntartónak a fenti előírások alapján kell megterveznie a körzeti gyermekek ellátásához szükséges osztályokat, és nem kerülhet sor arra, hogy az indítható osztályok várható tanulólétszáma alacsonyabb, mint az adott körzetben lakóhellyel, illetve tartózkodási hellyel rendelkező gyermekek száma.
A fentiek alapján megállapítom, hogy a Sugár úti Általános Iskola igazgatójának eljárása – miszerint az iskola körzetében lakóhellyel rendelkező gyermeknek a kötelező felvételt biztosító (körzeti) iskolába való átjelentkezési kérelmét elutasította, majd határozatát visszavonva az átvételre vonatkozó eljárást felfüggesztette – nem elfogadható, és eljárásával a jogállamiság elvéből következő jogbiztonság követelményével, valamint a gyermek oktatáshoz való jogával összefüggésben visszásságot okozott.
Tekintettel arra, hogy panaszos gyermekét a Czimra Gyula Általános Iskola átvette, az ügyben további intézkedést nem kezdeményezek.
2. Rákosmente önkormányzatának az önkormányzati fenntartású általános iskolák felvételi körzeteiről és az önkormányzati fenntartású általános iskolákba történő jelentkezés rendjéről szóló 1/2009. (I. 26.) számú rendeletével kapcsolatos megállapítások
A Kt. 132. § (11) bekezdése értelmében a közoktatási intézményeket fenntartó önkormányzatoknak a Kt. 66. § (2) bekezdés szerinti felvételi körzeteket 2008. december 31-éig kellett kialakítaniuk. Felvételi körzet alatt az egy intézményt fenntartó település esetében a település teljes közigazgatási területét, több intézményt fenntartó településnél pedig a fenntartó által meghatározott településrészt kell érteni. A kötelező felvételt biztosító általános iskola pedig az az iskola, amely körzetében a tanköteles tanuló lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye található.
Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése szerint a helyi önkormányzat képviselő-testülete feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal. Az Ötv. a helyi önkormányzatok rendeletalkotási jogkörével kapcsolatosan annyit rögzít, hogy a helyi önkormányzat – a törvény keretei között – önállóan szabályozhatja, illetőleg egyedi ügyekben szabadon igazgathatja a feladat- és hatáskörébe tartozó helyi közügyeket, emellett törvény a helyi önkormányzatnak kötelező feladat- és hatáskört is megállapíthat. [Ötv. 1. § (3) és (5) bek.] Az Ötv. 16. § (1) bekezdése szerint a képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot. A 17/1998. (V. 13.) AB határozatában az Alkotmánybíróság megállapította, hogy önmagában véve az, hogy a társadalmi viszonyok meghatározott körét országos érvényű jogszabály a szabályozási körébe vonta, nem akadálya az önkormányzati rendeletalkotásnak. Ha helyi közügyről van szó, az önkormányzati testület közvetlenül az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében – külön törvényi felhatalmazás hiányában is – jogosult az országos szintű szabályozással nem ellentétes, ahhoz képest kiegészítő jellegű helyi jogalkotásra. [Lásd az AJB 756/2010. számú Jelentést]
Az Ötv. [Az Ötv. 16. § (1) értelmében a képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.] és a Kt. felhatalmazó rendelkezései alapján Rákosmente önkormányzata megalkotta az önkormányzati fenntartású általános iskolák felvételi körzeteiről és az önkormányzati fenntartású általános iskolákba történő jelentkezés rendjéről szóló 1/2009. (I. 26.) számú rendeletét (a továbbiakban: rendelet). Az önkormányzat rendeletében a Kt. felhatalmazása alapján, azonban annak meghatározásaitól eltérő fogalmat („az iskola szűkebb környezete”) vezet be a „felvételi körzet” megfogalmazásra. A törvényben meghatározott „felvételi körzet” megfogalmazástól eltérő, ugyanarra a meghatározásra alkotott más fogalom („szűkebb környezet”) használata indokolatlan, önkényes jogalkalmazásra ad lehetőséget az egyébként kiszámíthatatlan és nem egyértelmű norma. Az önkormányzat a törvény által kötelezően meghatározott feladat- és hatáskörében köteles eljárni, és ez vonatkozik a jogalkotási kötelezettségére is.
Az önkormányzat rendeletének a felvételi körzetek területét meghatározó rendelkezése ellentmond a Kt. előírásainak, mivel a 2. §-ban Budapest Főváros XVII. kerület Rákosmente Önkormányzata fenntartásában működő valamennyi általános iskola felvételi körzetét Budapest Főváros XVII. kerület Rákosmente közigazgatási területére terjeszti ki.
Mindezekre tekintettel megállapítom, hogy Rákosmente önkormányzata rendeletével a jogállamiság elvéből következő jogbiztonság követelményével és a gyermek oktatáshoz való jogával összefüggésben visszásságot okozott.
3. A közoktatási intézmények értesítési kötelezettségével kapcsolatos megállapítások
A nevelési-oktatási intézmények működéséről szóló 11/1994. (VI. 8.) MKM rendelet 16.§ (5) bekezdése értelmében az iskola igazgatója értesíti a gyermek lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye szerint illetékes jegyzőt, ha olyan gyermeket, tankötelest vett fel, illetve vett át, akinek lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye nem a nevelési-oktatási intézmény székhelyén van.
Rákosmente önkormányzatának tájékoztatása szerint sem a Szent Erzsébet Katolikus Általános Iskola, sem a Müller György Óvoda és Általános Iskola nem tett eleget a jogszabályban meghatározott értesítési kötelezettségének, amikor panaszos gyermekét az intézménybe felvette.
A gyermek védelemhez és gondoskodáshoz való jogának hatékony érvényesülése érdekében kifejezetten nagy jelentőséggel bír a közoktatási intézmények értesítési kötelezettsége a lakóhely, ennek hiányában tartózkodási hely szerint illetékes jegyző felé.
Mindezekre tekintettel megállapítom, hogy az ügyben érintett iskolák értesítési kötelezettségük figyelmen kívül hagyásával a jogállamiság elvéből következő jogbiztonság követelményével és a gyermek védelemhez, gondoskodáshoz való jogával összefüggésben visszásságot okoztak.

Intézkedéseim
A jelentésemben feltárt, alkotmányos joggal összefüggő visszásság megszüntetése és jövőbeni megelőzése érdekében, 
1.) az Obtv. 25. §-a alapján felkérem a Rákosmente önkormányzatának képviselőtestületét, hogy az önkormányzati fenntartású általános iskolák felvételi körzeteiről és az önkormányzati fenntartású általános iskolákba történő jelentkezés rendjéről szóló 1/2009. (I. 26.) számú rendeletét a megállapításaim alapján, a közoktatási törvény előírásainak megfelelően módosítsa, és a felvételi körzetek határait a jogszabályi előírások alapján határozza meg. 
2.) Obtv. 21. § (1) alapján felkérem a XVII. kerületi Sugár úti Általános Iskola igazgatóját, hogy a jövőben a felvételi és az átvételi kérelmeket illetően a közoktatási törvény rendelkezései szerint járjon el.
3.) Felhívom továbbá az ügyben érintett valamennyi közoktatási intézmény és hatóság figyelmét, hogy a gyermekek védelemhez és gondoskodáshoz való jogának hatékony érvényesülése érdekében minden esetben tegyenek eleget jogszabályon alapuló értesítési kötelezettségeiknek.

Budapest, 2011. augusztus 16.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.