Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az AJB-6959/2010. számú ügyben
(Kapcsolódó ügyek: AJB-6382/2010. és AJB-7487/2010.)

Előadók:       dr. Csóré Erika
dr. Varga Éva Csilla
Az eljárás megindulása
Hivatalba lépésem óta már több alkalommal vizsgáltam a büntetés-végrehajtás egészségügyi intézményeiben elhelyezett fogvatartottak alkotmányos jogainak érvényesülését. Vizsgálataimat folytatva – részben panasz, részben az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (2) bekezdése alapján, hivatalból folytatott cél-, illetve utóvizsgálat keretében – elrendeltem a Büntetés-végrehajtás Központi Kórháza (Tököl) helyszíni ellenőrzését. 
Az ellenőrzés közvetlen célja az intézetet érintő panaszokban kifogásolt körülmények feltárása volt, de magában foglalta a 2009 szeptemberében tartott helyszíni ellenőrzés tapasztalatai alapján tett ajánlásaim megvalósulásának vizsgálatát, a kórtermek hőmérsékletének, a fogvatartotti szállítógépjárműveknek, a bilincselés gyakorlatának, a személyi állomány körülményeinek elemzését is. 
A helyszíni vizsgálat időpontja: 2010. november 4-e volt. 

Érintett alkotmányos jogok
Jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelménye (Alk. 2. § /1/).
Élethez, emberi méltósághoz való jog (Alk. 54. § /1/ bek.). 
A lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog (Alk. 70/D. § /1/ bek.)
Egészséges környezethez való jog (Alk. 18. §)
A házasság és a család védelme (Alk. 15. §)
A férfiak és a nők közötti egyenjogúság biztosítása, a diszkrimináció tilalma és az esélyegyenlőség elve (Alk. 66. § /1/ bek. és 70/A. §)

I. A helyszíni vizsgálat tapasztalatai
1.Az objektumban 2009. szeptember 14-én tartott helyszíni vizsgálat alapján tett ajánlásról 
Az AJB 1161/2009. számú jelentésemben megállapítottam, hogy a Bv. Központi Kórházban a fürdőhelyiségek akadálymentességének és a mozgáskorlátozottak számára kialakított külön WC hiánya sértette az esélyegyenlőség elvét, a főépületben levő betegek számára kialakított kicsi, ketrecszerű sétaudvar pedig az emberi méltósághoz való jogot. Erre tekintettel a kórház főigazgató főorvosánál kezdeményeztem a küszöbök megszüntetését, illetve a fürdőhelyiségek lehetőség szerinti, mielőbbi akadálymentesítését és megfelelő WC kialakítását, a bv. országos parancsnokának pedig javasoltam a szabad levegőn való tartózkodást megfelelően biztosító sétaudvar kialakítását.
2. A fogvatartottak elhelyezési, ellátási körülményei
A kórház alapító okiratának módosítását 2010. augusztus 31-én írta alá a belügyminiszter. Az alapdokumentum szerint a kórház a feladatellátásához kapcsolódó funkciója alapján önállóan működő költségvetési szerv, amelynek egyes, a középirányító szerv által jóváhagyott megállapodásban rögzített pénzügyi-gazdálkodási feladatait a Tököli Fiatalkorúak Büntetés-végrehajtási Intézete (továbbiakban: Intézet) látja el. A kórház tehát pénzügyi-gazdálkodási kérdésekben nem önálló, az Intézettől függ. Ez a megoldási modell problémákat okoz az Intézetnek és a kórháznak is. Vannak ugyan kapcsolódó pontjai működésüknek, de mivel a kórház, mint egészségügyi intézet alapvetően nem klasszikus értelemben vett büntetés-végrehajtási funkciót lát el, a két intézet együttműködése olykor nehézkes, akadozó. Ezt a problémát mind a két intézet vezetője megerősítette. 
A kórháznak helyet adó épületet 1961-ben építették. Eredetileg nem kórház, hanem huszárlaktanya és lovarda volt. A kórház épületei, kórtermeinek felszereltsége elhasználódott, felújításra, illetve cserére szorul. A kórtermek ajtói, zárjai nem egységesek. A biztonsági követelmények nem igazodnak sem a kórház, sem a büntetés-végrehajtás jellegéhez. Teljes egészében az Intézet biztonsági rendszerébe illeszkedik, annak szerves részét képezi. A kórház külső őrzését, valamint a személyek és gépjárművek ki- és beléptetését is az Intézet Biztonsági Osztálya látja el. Jelző-riasztó eszközzel nincs felszerelve egyetlen épület sem.
A fogvatartottak elhelyezése, elkülönítése nemük és egészségügyi ellátásuk alapján történik. Az intézmény orvos-igazgatójának elmondása szerint a kórház éves átlagos telítettsége kb. 50%-os. A túlzsúfoltság viszont érzékelhető az egyes kórtermekben elhelyezett betegek nem arányos létszáma miatt. 
297 ággyal, négy fekvőbeteg osztály működik a kórházban: szülészet-nőgyógyászat + csecsemő osztály, sebészet (traumatológia) + urológia és gégészeti osztály, belgyógyászat (két telephelyes), és tüdőosztály, amely fertőző részlegből, röntgen- és képdiagnosztikai laborból, valamint általános laboratóriumból áll. 
A női fogvatartottakat – az így zsúfolttá váló – szülészet-nőgyógyászati osztályon helyezik el. Az osztályon van egy látogatószoba, ahol vasárnaponként egy óra időtartamban látogathatja meg az édesapa gyermekét. Az osztály fürdőhelyiségében 22 °C volt a vizsgálat napján. A helyiségben 3 zuhanyozó, 1 fürdőkád és egy 1 WC van. Külön vasalóhelyiséget is rendszeresítettek. A kórtermek állapota, berendezései nem tükröznek kórházi jelleget. Az újszülötteket az édesanyjukkal egy helyiségben, az ún. baba boxban helyezik el, amit 1995-ben hoztak létre, az anyák és gyermekeik együttes elhelyezésére. A csecsemők megfelelő ruházatát, a babaápoló szereket és játékokat a kórház biztosítja. A vizsgálat idején két újszülött volt az osztályon, akiket fogvatartott édesanyjukkal együtt néhány hét után a Bács-Kiskun Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet II. Egységében működő anya-gyermek körletre szállítanak át. A baba boxban a hőmérő 25,3°C-ot jelzett. 
A belgyógyászaton (első emelet) van a kardiológia szubintenzív részlege és ide integrálták a szemészetet és a bőrgyógyászatot is. A szemorvos az állomány tagja, míg a bőrgyógyászati rendelést heti egy alkalommal szerződéses szakorvos látja el. A belgyógyászat részét képezi a krónikus belosztály, ahol az elfekvő és az infektológia is működik. A belgyógyász főorvos végzi a dolgozók gyógyítását is, egyedül neki van az OEP-pel olyan szerződése, melynek alapján receptírásra jogosult. Az osztályon lévő fürdőhelyiség használatát meg kellett szüntetni, mert az rendeltetésszerűen nem használható, az elavult vízhálózat miatt. A belgyógyászat 5-ös kórtermében a kézmosó lefolyója hiányzott, az elhasznált vizet egy vödörbe engedték. Az itt elhelyezett fogvatartottak panaszkodtak arra, hogy két hete nincs meleg víz, forralóspirállal tudnak csak meleg vizet előállítani. 
A belgyógyászaton lévő kezelő helyiséget vérvételre, vérnyomásmérésre, a vizsgálót betegvizsgálatra, EKG készítésére használják. Mindkét helyiségben 20,8 °C-ot mutatott a mérő készülék. 
Az osztályon lévő 2 ágyas szubintenzív szobákban szoros megfigyelést igénylő betegeket tudnak elhelyezni. A 8 ágyas kórteremben ápolt fogvatartottak úgy nyilatkoztak, hogy szeptember végén – a hűvös idő ellenére – nem fáztak. Hetente azonban csak egyszer mehetnek szabadlevegőre. Naponta 4 alkalommal lehet dohányozni, amit a dohányos fogvatartottak keveselltek. A 6 ágyas kórteremben a fogvatartottak elmondták, hogy a helyszíni vizsgálat napja előtt kb. 4 nappal nem volt jó a fűtés, fáztak. A televízió hiányára is panaszkodtak, ugyanis nincs minden kórteremben. A főnővér elmondása szerint azért, mert a fogvatartottak több televíziót megrongáltak, szétszedtek. Új készülékek vásárlására, a folyamatos cserére pedig nincs anyagi fedezet.
Az ott dolgozó szakorvos halála miatt a kórház traumatológiai osztályának működését átmenetileg felfüggesztették. A sebészeten a kötöző, gipszelő helyiség jól felszerelt, állapota megfelel a kórházi követelményeknek. Az osztályon ápolt fogvatartottak a levegő hőmérsékletét nem kifogásolták. A vizsgálat idején nyitott ablak mellett a kórtermekben 24,5 °C, az osztályhoz tartozó műtőben pedig 26 °C volt.
Az épület földszintjén van a betegség (baj) megállapító osztály, itt helyezik el először a kórházba érkező fogvatartottakat és vizsgálatukat követően is itt tartják őket „anyaintézetükbe” való visszaszállításukig, szükség esetén osztályra helyezésükig. Általában 2-7 nap közötti időtartamot töltenek itt, de nem kórlapon szerepelnek, hanem „megőrzéses” státuszban. Az osztályon 4 kórterem van, összesen 40 ággyal, fallal elválasztott mellékhelyiséggel. A kórtermekben a vizsgálat napján 22-23 °C volt. Ennek az osztálynak a zárkái (kórtermei) a legelavultabb állapotúak, az ide elhelyezett fogvatartottak ugyanis nem gondolnak az állagmegóvásra, sok kárt okoznak itt tartózkodásuk rövid ideje alatt. Ezen az osztályon lévő fürdőhelyiségben 3 zuhanyozó van 40 főre. Előfordul, hogy elfogy a meleg víz, így nem minden fogvatartott tud minden esetben meleg vízben fürödni. A földszinten lévő tálaló is annyira elavult, hogy tisztántartása, fertőtlenítése szinte lehetetlen. 
A kórház központi épületében egyetlen lift működik, melyet nemcsak személyszállításra, de minden más célra is (pl. ételszállításra, halál esetén a halott szállítására is) igénybe vesznek. A lift meghibásodása gyakori, ami sok gondot okoz a betegek ellátásában.
A tüdőosztály önálló épületben (pavilonban) van, melynek belső udvara kijelölt dohányzóhely. Ezen az osztályon van a TBC kezelő és fertőző részleg. Az itt elhelyezett egyik fogvatartott panaszkodott a gyakran alacsony hőmérsékletre, a mozgás (testedzés) hiányára. Kifogásolta a külső egészségügyi intézménybe való kiszállítás körülményeit, konkrétan, hogy a szállítógépjárműben megbilincselve, illetve rácshoz bilincselve, sőt akár láb bilincselve is, több órán keresztül kell megvárni elítélttársát annak a fogvatartott betegnek, aki vagy már túl van a speciális, csak szakkórházban elvégezhető vizsgálaton, vagy még vár rá. 
A vizsgálat időpontjában egy fertőző beteg (tbc-s) fogvatartott volt az intézményben, őt elkülönítették és védőfelszereléssel (maszk, kesztyű, eldobható overall) látták el. Volt egy éhségsztrájkot hirdető fogvatartott is, aki beleegyező nyilatkozat hiányában is – a múltban alkalmazott kényszeretetés helyett – infúziót és tápszert kapott.
Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény értelmében a beteg jogosult a számára egyéniesített formában megadott teljes körű tájékoztatásra. A fogvatartottak egészségügyi ellátásáról szóló 5/1998. (III. 6.) IM rendelet alapján pedig a fogvatartottat a bv. orvos köteles felvilágosítani az egészségi állapotáról, tájékoztatást adni a tervezett orvosi beavatkozások szükségességéről, kockázatáról, valamint arról, hogy a szükségesnek ítélt vizsgálat vagy beavatkozás elmaradása milyen következményekkel járhat az egészségi állapotára nézve. E tájékoztatások elmaradásáról a megkérdezett fogvatartottak nem számoltak be.
A kórház nem rendelkezik proszektúrával. Az elhunyt fogvatartott boncolását az Igazságügyi Orvostani Intézet végzi. Van viszont önálló gyógyszertára, melynek feladata kizárólag a gyógyszerellátás (kötszer, fertőtlenítőszer ellátásra nem terjed ki). Gyógyszerkészletük – a többszöri pénzforrás elvonása miatt – lényegesen elmarad a szükségestől, de hiányzó gyógyszer soha nincs. Ezt úgy oldják meg, hogy a gyógyszerrendelés napi rendszerességű, éppen a legsürgősebb gyógyszerek beszerzésére korlátozódik. A kórház gép- és műszerellátottságára jellemző, hogy jelentős részük amortizálódott, csak a szakmai minimum feltételeknek felel meg. Emiatt azonban kezelések nem maradtak el.
A P. Dussmann Kft. biztosítja a fogvatartottak étkeztetését. Az ételeket ápolói ellenőrzés mellett a fogvatartottak végzik, akik megfelelnek az egészségügyi alkalmassági feltételeknek. Az ételek minőségével meg voltak elégedve a megkérdezett elítéltek. A Kft. üzemeltet egy boltot is, ahol a fogvatartottak havi két alkalommal vásárolhatnak (kiétkeztetés).
A szabadidő eltöltésére rendelkezésre áll egy konditerem, amit a személyzet is használhat, valamint általában azok a fogvatartottak, akik házi munkásként segítenek a betegek ellátásában, a kórház területének tisztán tartásában. A fogvatartottak többsége nem használhatja a konditermet. A használatát orvosi véleményhez köti a kórház, ugyanis nem mindenfajta betegség teszi lehetővé a fizikai megerőltetést. Pl. cukorbetegségben vagy aranyérben szenvedő fogvatartottnak nem engedélyezik annak használatát, mert többet árthat az egészségnek, mint használhat. A nőgyógyászaton és a tüdőosztályon külön is rendelkezésre áll szobabicikli. Az egyes osztályok külön-külön működtetnek könyvtárat. DVD és videó lejátszó csak a tüdő- és a szülészeti-nőgyógyászati osztályon biztosított. Szakkör jellegű foglalkozást – kézművesség, üvegfestés, kézimunkázás – csak a női fogvatartottaknak tudnak biztosítani. Igény szerint a fogvatartottak vallási és karitatív szervezetekkel kapcsolatot tarthatnak.
Három „Contel” telefonkészüléket rendszeresítettek az elítéltek számára a kapcsolattartás e módjára. Külső munkáltatást nem, csak belső, ún. költségvetésit (pl. takarítás, ételosztás) tud biztosítani a kórház a fogvatartottaknak. A külső kapcsolattartás egyéb formája is – levelezés, beszélő, csomagküldés – rendeltetésszerűen működik.
Az intézményben egy biztonsági zárka van és ugyancsak egy ügyvédi beszélő. Ez utóbbi nem erre a célra készült, berendezése nagyon elavult, kulturálatlan, ajtaja nem zárható, télen nem fűthető be, mivel falán szabadtérbe nyíló rés (szellőző) található.
A kórház épületeinek fűtését az Intézet biztosítja. A fűtési rendszer nagyon elavult. Szeptemberben szükség volt a kazánok javítására, ezen idő alatt a hűvösebb időjárásra tekintettel sem tudták a fűtést elindítani, a fogvatartottak fázhattak, annak ellenére, hogy több takarót kaptak, a vizsgáló helyiségekben, a műtőben és az ügyvédi beszélőben pedig olajradiátort helyeztek el. 
Az Intézet kezeli a kórházban ápolt fogvatartottak letéti számláját is. A fogvatartottak részére küldött pénz feladóvevényén a feladónak nem kell megjelölnie, hogy a küldemény mire fordítható (telefonálás, kiétkeztetés), felhasználásáról a fogvatartott tulajdonaként rendelkezhet. Az Intézet nyilvántartási osztálya tartja nyilván a kórházban ápolt betegeket, sőt részben a biztonsági felügyelői munkát is az biztosítja.

3. A személyi állomány jellemzői
A kórház dolgozóinak – állománytábla szerinti engedélyezett – létszáma 196. További 3 státusz pedig részmunkaidőben történő foglalkoztatást tesz lehetővé. 
A kórház 35 orvosi, plusz a főigazgató-főorvosi státusszal rendszeresített. A vizsgálat idején 19 főállású orvosi státusz volt betöltve, 11 orvos vállalkozóként, további 5 orvost megbízási szerződéssel foglalkoztattak. Az üres állásokra a kórház pályázatot írt ki, de azok betöltése problémás, mert vagy nincs jelentkező, vagy az alacsony illetmény miatt a jelentkező eláll a pályázatától. Pszichológusa nincs a kórháznak. Az Intézet rendelkezik 2 pszichológussal, az ő segítségüket szokták igénybe venni szükség esetén. E két pszichológus mindkét intézet állományával is foglalkozik. A kórház legalább egy klinikai szakpszichológusra tartana igényt, de sem státuszuk, sem anyagi lehetőségük nem teszi lehetővé ennek megvalósítását. Problémát jelent az is, hogy a belgyógyászaton dolgozó 2 orvos nem szakorvos, nincs szakvizsgájuk, az osztályvezető főorvos pedig a vizsgálat idején rehabilitációs szabadságát töltötte.
A biztonsági felügyelők száma: 60, de rendszerint 50 fő az, aki szolgálatba állítható a betegségek és egyéb távollétek miatt. Az előállításokat 38 felügyelő végzi. A fogvatartottak több ezres forgalma és rendkívüli heterogén összetétele miatt a felügyelők leterheltsége nagyon nagy. A nevelői és szociális feladatokat is a biztonsági osztály állományába tartozó 3 nevelő (ebből 1 vezetőnevelő) és 1 szociális segédelőadó végzi. Ezek elhelyezése azonban gondot okoz. A kórház speciális helyzetéből adódóan az egészségügyi szakdolgozók is ellátnak büntetés-végrehajtási jellegű feladatokat. Az állománytábla szerint 12 gépkocsivezető státusszal is rendelkeznek.

4. A fogvatartotti szállítógépjárművekről
A vizsgálatnak részét képezte a rabszállító gépjárművek rendeltetésszerű használatra való alkalmasságának ellenőrzése is. A megtekintett Ford Transit típusú gépjárműben egyszerre 6 fogvatartott szállítható, akiknek felügyeletét 3 biztonsági felügyelő biztosít(hat)ja. A gépkocsi baloldalán van – ha vele szemben állunk – az utastérbe történő be- és kiszállásra szolgáló ajtó. Két-két oldalra, egyenként kézbilinccsel ültetik be a fogvatartottakat. Biztonsági öv nincs a jármű rabszállító részében. Az utastérben, menetirány szerint háttal ülnek a kísérő felügyelők. Az ő ülésük biztonsági övvel ellátott. A megtekintett szállítógépjármű kialakítása tehát olyan, hogy egy kiszámíthatatlan, hirtelen fékezéskor a fogvatartottak a rácsba üthetik fejüket.  Veszély forrása lehet az is, hogy a fogvatartotti szállítógépjárműnek csak az egyik oldalán (az említettek szerinti baloldalán) van ajtó, vagyis, ha egy esetleges baleset során a baloldalára borul a gépjármű, másik (jobboldali, valamint a hátsó, átalakítása révén ki sem nyitható) ajtó hiányában a benne utazó személyek egyáltalán nem tudnak – tűzoltói segítség nélkül – abból kijönni és azonnali segítséget, orvosi ellátást kapni. Az Intézet igazgatójának tájékoztatás szerint ilyen eset már előfordult. 
A kórház főigazgató-helyettese hangsúlyozta azt is, hogy a Ford Transit típusú fogvatartotti szállítógépjárműveken kívül a Volkswagen típusú rabomobilok fogvatartotti ülései sincsenek biztonsági övvel felszerelve. 

5.A bilincselés gyakorlata
A külső egészségügyi intézményekbe, esetleg bíróságokra, ügyészségekre való kiszállítások során a kéz-, derék- és lábbilincs használatáról a biztonsági osztály vezetője dönt, aki a döntésnél figyelembe veszi az egyedi orvosi javaslatot. A BVOP általános helyettesének intézkedése (2-1/1/2004. (IK Bv. Mell. 12.) Opáh) rendelkezik arról, hogy orvosi vélemény szükséges a fogvatartottal szembeni mozgáskorlátozó eszköz használatához. A főigazgató-helyettes tájékoztatása szerint a 2007. július 1-i hatállyal megváltozott, szigorúbb fegyverhasználat szabályai miatt döntenek gyakran – mérlegelési jogkörükben – az illetékes vezetők a kéz-, derék- és lábbilincs együttes alkalmazása mellett. Természetesen – az orvos véleményén túl – figyelembe kell venni a fogvatartott által elkövetett bűncselekmény súlyát, a személy erőnlétét, fizikai állapotát, de pl. azt is, hogy a fogvatartott, milyen súlyú, milyen izmait mozgatja meg a bilincs, stb. Elmondta továbbá, hogy a bv. nyilvántartási rendszere nem működik megfelelően a bűncselekmény súlyának figyelembevétele szempontjából. A számítógép programja viszont sokban befolyásolja a bilincsek együttes alkalmazásáról szóló döntést. Például, ha a számítógép felkínálja, hogy a fogvatartottat „emberölés” elkövetése miatt vádolják, illetve ítélték el, az mindegy, hogy gondatlan vagy szándékos, illetve alap- vagy minősített esetű elkövetés-e, mivel a rendszer erre vonatkozó információt nem tartalmaz. Ha egy adott esetben a nyilvántartási rendszer szerint pl. emberöléssel vádolják (ítélték el) a fogvatartottat, akkor rendszerint egyértelmű, hogy súlyosabb mozgáskorlátozási módot alkalmaz a büntetés-végrehajtás. Így fordulhat elő, hogy esetleg olyan esetben is kéz-, derék- és lábbilinccsel, valamint vezetőszárral kísérik a fogvatartottat bíróság elé, amikor az nem tűnik arányosnak vele szemben, mert nem a legsúlyosabb, hanem gondatlanságból elkövetett emberölés a vád ellene.

II. A vizsgálat megállapításai
1.Ahogy jelentésem I/1. pontjában utaltam rá, 2009. szeptember 14-én a fogyatékossággal élő fogvatartottak alkotmányos jogai érvényesülésének feltárása érdekében folytattam helyszíni vizsgálatot a kórházában. Annak fontos megállapítása volt, hogy a fürdőhelyiségek akadálymentességének hiánya visszásságot okoz az esélyegyenlőség elvével összefüggésben, a főépülethez tartozó sétaudvar nem megfelelő kialakítása pedig sérti az emberi méltósághoz való jogot. Az utóellenőrzés során észleltek alapján megállapítottam, hogy egyedül a sétaudvar megfelelő átalakítására készült egy részletes terv, de az átépítés még nem kezdődött el. Így a korábban jelzett alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok a helyszíni ellenőrzéskor továbbra is fennálltak, azok orvoslása elmaradt. Ugyanakkor a büntetés-végrehajtás országos parancsnoka az AJB-1161/2009. számú jelentésemben tett javaslatommal összefüggésben, 2011 januárjában arról tájékoztatott, hogy a kórházban a főépületben elhelyezett betegek számára kialakított sétaudvar mérete 65 négyzetméterrel növelhető. A bővítést az Intézet – az erre a célra elkülönített közel 400 ezer Ft előirányzat terhére, fogvatartotti munkáltatás keretében – végzi el, az alapozást biztosító földmunkák elkezdődtek.
2. A kórház párhuzamosan látja el a gyógyító-megelőző tevékenységet és a speciális büntetés-végrehajtási feladatokat. A két tevékenységi kör összehangolása jelentős figyelmet, koordinációt, a szakterületek szoros együttműködését igényli. A mindennapi gyógyító és büntetés-végrehajtási tevékenységet azonban nehezíti, hogy a kórház pénzügyi-gazdálkodási feladataiban nem önálló, az Intézettől, mint „anyaintézettől” függ. Kvázi az Intézet egyeztet a szakhatóságokkal és dönt a kórház szükséges beruházásairól, karbantartási munkáiról, a felújításokról, a kórház pedig „megrendelői” pozíciót tölt be. Mindez lassítja az esetleges problémák tisztázását, megoldását, hiszen sokszor más az érdeke, lehetősége a kórháznak és más az Intézetnek a pénzeszközök felhasználásában. Ez annak ellenére megállapítható, hogy a parancsnokok közötti együttműködés jó, napi munka kapcsolatban állnak.
Az Alkotmánybíróság több határozatában kitért arra, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy az egyes jogintézmények működése kiszámítható legyen. Az országos működési körű, és feladatfunkciója alapján önálló működésű költségvetési szervnek minősülő kórház és az ugyancsak önálló működésű költségvetési szerv, de kizárólag büntetés-végrehajtási feladatok ellátására hivatott Intézet viszonya – az erre vonatkozó együttműködési megállapodás ellenére – a jogállami elvárásoknak megfelelő biztonsággal nem rendezett. Ez pedig a jogállamiság elve és az abból fakadó jogbiztonság követelménye sérelmét veszélyeztetheti. 
3. A kórház főépülete és a hozzá tartozó épületek teljes rekonstrukcióra, felújításra szorulnak. A külső vakolat szinte minden épületen omlik. A kórtermek ablakai, ajtói, azon kívül, hogy elhasználódtak a több évtized során, nem felelnek meg a biztonsági követelményeknek sem. Halaszthatatlan a kórház biztonságtechnikai berendezéseinek (nyitásérzékelők, mozgásérzékelők, kamerák, monitorok, ablakrácsok, ajtórácsok) megfelelő kiépítése, de sürgős az épületek ablakcseréje, homlokzat- és tetőszigetelése, újravakolása, belső festése, a zuhanyozók felújítása, a fürdőhelységek szennyvíz- és vízvezeték rendszerének cseréjével, burkolata teljes felújításával együtt. 
Az eredetileg nem kórház céljára épült létesítmény közműrendszerét – kivéve az elektromos hálózatot – az elmúlt 50 év alatt nem újították fel, csak a működést közvetlenül befolyásoló hibaelhárításokat végezték el. Addig, amíg e munkálatok nem valósulnak meg a fogvatartottak korszerű egészségügyi ellátásával, a gyógyító-megelőző tevékenységgel, illetve az ezeket kísérő speciális büntetés-végrehajtási feladatokkal szemben támasztott fokozott követelmények nem érvényesülhetnek. Emiatt pedig sérülhetnek a fogvatartottak és az ott rendszeresen munkát végző büntetés-végrehajtási alkalmazottak egészséges környezethez és lehető legmagasabb szintű testi, lelki egészséghez, valamint az emberi méltósághoz való jogai. A rekonstrukció mielőbbi megkezdését indokolná a Kormány 2147/2002. (V.10.) számú határozatában elfogadott büntetés-végrehajtási fejlesztési program is, amely szerint – többek között – bővíteni és korszerűsíteni kell a Büntetés-végrehajtás Központi Kórházát. Mindez viszont a mai napig el sem kezdődött.
4. A kórházban elhelyezettek száma és az ágyszám viszonylatában ugyan túlzsúfoltnak nem nyilvánítható a kórház, de mint általában a közel vagy több mint százéves intézetek nagy többségében tapasztalható zsúfoltság a zárkákon belül itt is jelentkezik. Az épületek és a közművek elavultságából adódóan több, nagy ágyszámú kórterem tartósan használhatatlan, emberi tartózkodásra alkalmatlan. Így oda fogvatartottat nem helyeznek. A fogvatartottak használható kórtermekbe való „összetömörítése” a normál befogadóképességet meg nem haladó elvárás ellen hat. A 2010. november 24-ig hatályos szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól szóló 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet 137. § (1) bekezdése úgy rendelkezett, hogy „A zárkában (lakóhelyiségben) elhelyezhető létszámot úgy kell meghatározni, hogy minden elítéltre legalább hat köbméter légtér, és férfi elítéltek esetén három négyzetméter, a fiatalkorúak, illetve a női elítéltek esetén három és fél négyzetméter mozgástér jusson.” A 12/2010. (XI. 9. ) KIM rendelet 2010. november 24-én hatályba lépett szövege a szóban forgó légtér és négyzetméter nagyságát már csak lehetőségként fogalmazza meg: „… lehetőleg …, és lehetőség szerint …”. Ezzel a rendelkezéssel a büntetés-végrehajtás rendszere – figyelemmel a büntetőpolitika egyre több és több szabadságelvonással járó gyakorlatára is –, feszült helyzetbe kerül, és nemcsak a fogvatartottak, hanem fogvatartóik (bv. személyzet) is túlterheltté válnak. Mindez a jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság követelménye érvényesülését veszélyeztetheti, de felmerülhet az emberi méltósághoz való jog sérelme is.
5. A megfelelő sétaudvar, illetve sportolásra alkalmas terület hiányát jelen vizsgálat alkalmával is kifogásolták egyes elítéltek, ennek tulajdonították ugyanis, hogy a napi egy óra időtartam helyett rendszerint csak hetente egyszer mehetnek szabadlevegőre, illetve sportolásra, testmozgásra nincs lehetőség. Ez nem felel meg a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról szóló 1979. évi 11. tvr. (Bv. tvr.) 36. § (1) bekezdés k) pontjában és a már hivatkozott 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet 146. § f) pontjában foglaltaknak, ami azon kívül, hogy sérti a jogállamiság elvét, visszásságot okoz a jelentésem II/1. pontjában már megállapított esélyegyenlőség követelményével és az emberi méltósághoz való joggal is. 
6. A kórház épületeinek állaga taglalásakor (jelentésem II/3. pontja) már volt szó a fürdőhelyiségek állapotáról. Ezt külön is szükségesnek tartom kiemelni, mivel azok különösen elhasználódtak, balesetveszélyesek, nem felelnek meg a higiéniai és az akadálymentesítés követelményeinek. A csövek rozsdásak, a falak vizesek, beázottak, a mennyezeten nyitott ablak mellett is gyöngyöző vízcseppek maradnak meg. A fürdőhelyiségek összességében nem alkalmasak emberi tartózkodásra, használatra. Ez az állapot közvetlenül veszélyezteti a fogvatartottak lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez, az egészséges környezethez és az emberi méltósághoz való jogát. Mindezt alátámasztja az is, hogy a belgyógyászaton a fürdőhelyiség használatát megszüntették.
A vizesblokkok állapotának értékeléséhez tartozik továbbá, hogy – mint ahogy a belgyógyászat 5-ös kórtermében volt tapasztalható –, ha a kórteremben (zárkában) rendszeresített kézmosó lefolyója hiányzik, s vödörben fogják fel a szennyvizet, ugyancsak felmerül a fogvatartottak lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez, az egészséges környezethez és az emberi méltósághoz való joga sérelme, hiszen ez azon kívül, hogy látványként is kifogásolható, magában hordozza a fertőzésveszélyt. Ugyanezen jogok, valamint a kórházban ápoltak egészséges környezethez való joga érvényesülésének közvetlen veszélyét jelenti a betegség (baj) megállapító osztályon, hogy annak férőhelyeihez (40 fő) képest kevés a színt fürdőhelyiségében lévő 3 zuhanyozó állás. 
7. A 2010 szeptember végén jelentkező hideg időjárás ellenére hiányzó fűtés és meleg víz szolgáltatás akadozását a kórház és az Intézet vezetői elismerték. Az Intézet által működtetett kazánok ugyanis annyira elavultak, hogy gyakran meghibásodnak. Ez történt szeptemberben is, amikor még nem számítottak a hideg időjárás beálltára. Az Intézet anyagi helyzete és a kazánok műszaki állapota nem tette lehetővé nagyobb mennyiségű meleg víz előállítását és azzal egyidejűleg a fűtés beindítását. Ez okozta a fogvatartottak ilyen irányú panaszait. Tekintettel arra, hogy az Alkotmány minden ember számára biztosítja az emberi méltósághoz és a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogot, a valamennyi fogvatartott számára biztosítandó meleg víz hiánya és a kórtermek (zárkák) hőmérsékletének időszakonként való alacsony volta a szóban forgó alkotmányos jogok érvényesülésének közvetlen veszélyét jelenti. Ennek hangsúlyozására szeretnék utalni az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet 93. § (2) bekezdésében foglaltakra is, mely szerint a huzamos emberi tartózkodásra szolgáló helyiségekben 20 °C-ot kell biztosítani.
8. A 2010. november 24-ig hatályos 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet nem tartalmazta a dohányos fogvatartottak dohányzási szokásairól való nyilatkoztatási kötelezettséget. 2010. november 24-től azonban az IM rendelet 19/B. § (1) bekezdése ezt a befogadáskor, majd legfeljebb három havonta előírja. A jövőben tehát egyénre szabottan kell döntenie a kórháznak arról, hogy szokásai alapján a fogvatartott legfeljebb hány db cigarettát szívhat el naponta. Tekintettel arra, hogy vizsgálatom idején az idézett jogszabályhely még nem létezett, az elítéltek által kifogásolt napi 4 db cigaretta mennyiséggel összefüggésben alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem állapítottam meg. Mellőztem az alkotmányos joggal összefüggő visszásság megállapítását a TV készülékek hiányára vonatkozó sérelmek vonatkozásában is, hiszen azok használhatatlanná válását maguk a fogvatartottak idézték elő, vagyis a kórház önhibáján kívüli okokra vezethető vissza, hogy nincs minden kórteremben TV készülék.
9. A kórház területén működő egyetlen lift, mivel azt veszik igénybe az ételszállítástól, a halott szállításig – azon túl, hogy gyakran hibás – kevés ahhoz, hogy annak használata megfeleljen a higiénia követelményeinek, egy esetleges fertőzés kialakulása elkerülhetőségének. Ez pedig visszásságot okoz a kórházban kezeltek és az ott dolgozók egészséges környezethez, valamint a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogaival kapcsolatban.
10. A rendelkezésemre álló információk szerint a kórházban a vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően felvilágosítják a fogvatartottat egészségi állapotáról, a tervezett orvosi beavatkozás szükségességéről, kockázatáról, vagy a szükségesnek ítélt beavatkozás elmaradásának következményeiről. A fogvatartottak gyógyszerrel való ellátása is megfelelő, bár a szükséges medicinák biztosítását befolyásolják költségvetési problémák, de azt napi megrendelésekkel kezelni tudják. Így ezekkel összefüggésben mellőztem alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság megállapítását.
11. A kórházban rendszeresített konditerem használatának a fogvatartott betegségétől való függővé tétele, ugyan felveti a diszkrimináció tilalma érvényesülésének korlátozását, de mivel az orvosi véleményen alapul, annak megítélésére nincs hatásköröm. A diszkrimináció tilalmával összefüggésben azonban szükségesnek tartom hangsúlyozni, hogy az Alkotmánybíróság több, így például a 30/1997. (IV. 29.) AB határozatában kifejtette, hogy a jogegyenlőség „Azt jelenti, hogy az állam, mint közhatalom – mint jogalkotó és jogalkalmazó – a jogok és kötelezettségek megállapítása során köteles az azonos helyzetben levő jogalanyokat indokolatlan megkülönböztetés nélkül, egyenlőkként kezelni.” Eldöntendő kérdés tehát az, hogy „tárgyilagos mérlegelés szerint ésszerű indoknak” minősíthető-e a kórházban kezeltek betegség szerinti megkülönböztetése a sportolás engedélyezése vagy megtiltása szempontjából. Álláspontom szerint tárgyilagos mérlegelés szerinti, ésszerű indok a kezeltek betegségük alapján való elválasztása. A hátrányos megkülönbözetés tilalmával összefüggő visszásság viszont felmerülhet, ha jelentésem II/10. pontjában hivatkozott tájékoztatás nem terjed ki a sportolási lehetőség megtiltásának okára, melynek megtörténtét a fogvatartottnak aláírásával igazolnia kell.
12. Az emberi jogok szempontjából megelégedéssel fogadtam, hogy a kapcsolattartás egyetlen formájának korlátozására sem tettek negatív észrevételt a megszólaltatott fogvatartottak. Az pedig különösen figyelemre méltó, hogy külön erre a célra rendszeresített helyiségben, újszülött gyermekét is meglátogathatja a csecsemő osztályon az édesapa és az ölébe veheti őt. Ez alkalmas a kórházban szülő női elítélt és hozzátartozói emberi méltósága, valamint a házasság és a család védelméhez való joga biztosítására.
13. A befűthetetlen, nem zárható ügyvédi beszélő helyiség és rendkívül szegényes, rossz állapotú berendezése nem felel meg annak a követelménynek, hogy a védő egészséges környezetben, ellenőrzés nélkül beszélhessen ügyfelével. Ez visszásságot okoz a jogállamiság elve és az abból levezethető jogbiztonság követelménye vonatkozásában, de sérti a tisztességes eljáráshoz és az egészséges környezethez való jogot is.
14. Az intézetben a fogvatartottak szabadidős tevékenysége kimerül a könyvtár szolgáltatás és néhány szakköri foglalkozás, esetleg DVD vagy videófilm vetítés lehetőségében. A szakkörön való részvétel azonban csak a női ápoltak részére biztosított, a filmvetítés pedig csak két osztályon. A fogvatartottak szabadidős tevékenységének szinte teljes hiánya – a mai gazdasági helyzet ellenére – nem fogadható el, és nem felel meg a Társadalmi bűnmegelőzés nemzeti stratégiájáról szóló 115/2003. (X. 28.) OGY határozat azon követelményének, miszerint „… A büntetés tartama alatt növelni kell a foglalkoztatás, a szakképzés, a nevelés, a közoktatás, az egészségmegőrzés lehetőségeit…” Ez ugyan nemcsak a kórház problémája, hanem az országos börtönrendszeré, de mivel ez a kórházban kirívóan jelentkezik, hiszen egyébként is egészségügyi ellátásra szoruló fogvatartottak kerülnek itt elhelyezésre, meg kell állapítanom, hogy ez sérti a jogállamiság elvét. A szakköri tevékenységben férfiak és nők közötti különbségtétel továbbá sérti az egyenjogúság követelményét és a diszkrimináció tilalmába is ütközik. A monotonitás, az ingerszegény környezet negatív hatásai miatt fontos lenne a minél magasabb számú szabadidős foglalkoztatás biztosítása, ami nemcsak egyéni, hanem büntetés-végrehajtási szempontból is előnyös lenne. A tapasztalatok szerint ugyanis a szabadidős tevékenységek révén a fogvatartottak – különösen, ha valamilyen egészségügyi ellátásra is szorulnak – kezelhetőbbek, fegyelmezettebbek azon társaikkal szemben, akiknek ez nem biztosított.
15. A kórházban elhelyezett fogvatartottak számával nem tartom arányosnak a nevelők és a felügyelők számát. Ez, valamint a pszichológusi vagy/és szakpszichológusi státusz hiánya közvetlenül veszélyezteti a fogvatartott betegek és a személyi állomány lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogát, de közvetlenül veszélyezteti az állomány emberi méltósághoz való jogát is, mivel szolgálati feladataik ellátása során fokozott mentális terhelésnek vannak kitéve. Úgy vélem, hogy a kórház több ezres forgalmából és az egészségügyi ellátásra szoruló fogvatartottak nagyfokú különbözőségéből adódó esetleges problémák csak önálló – nem az Intézettől „kölcsönkért” – pszichológus rendszeresítésével válhat kezelhetővé. A 16 betöltetlen főállású orvosi státuszok feltöltése is sürgető lenne, mert közvetlen veszélybe kerülhet a kórházban elhelyezett fogvatartottak időben való megfelelő egészségügyi ellátása, a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joga.
16. Az AJB-6462/2010. számú jelentésemben – elítélt panasza alapján folytatott vizsgálatom eredményeként – már rámutattam arra, hogy a fogvatartott biztonságos körülmények között való szállítását a büntetés-végrehajtás rendszerén belül is biztosítani kell. Ez pedig feltételezi a rabszállító gépjárművekben is a biztonsági öv meglétét. E nélkül ugyanis sérülhet az emberi méltósághoz való jog. Ezért azt javasoltam a bv. országos parancsnokának, hogy a fogvatartottak szállítása kizárólag biztonsági övvel felszerelt járművel történjen. Válaszában az országos parancsnok arról tájékoztatott, hogy „A jelenlegi jogszabályok lehetővé teszik a büntetés-végrehajtási szervezet számára azt, hogy biztonsági öv nélkül közlekedjenek fogvatartotti szállítógépjárművei, amit több, a társadalmi életben is előforduló példa alátámaszt (például: közforgalmi autóbuszok). Ettől függetlenül a biztonsági övek felszerelését a büntetés-végrehajtás is szorgalmazná, azonban az utóbbi évek költségvetése nem tette lehetővé azt”. A parancsnok tájékoztatója tartalmazta azt is, hogy megvizsgálta annak lehetőségét, hogy jelenlegi körülmények mellett hogyan biztosítható súlyosan mozgáskorlátozott fogvatartott szállítása úgy, hogy annak testi épsége ne kerüljön veszélybe. Mivel több bv. szerv is rendelkezik olyan járművel, amely alkalmas ilyen szállításra, intézkedett arra, hogy – további intézkedéséig – kizárólag azok kerüljenek alkalmazásra. Ezen túl – az anyagi lehetőségeik függvényében – a fogvatartotti szállítógépjárművekben legalább egy férőhelyet úgy alakítanak ki, hogy az alkalmas legyen a mozgáskorlátozott fogvatartott biztonságos szállítására is.
2009-ben az egyéni és a tömegközlekedés alapjogi problémáival foglalkozó projektet indítottam, mert úgy véltem, hogy ma Magyarországon és a világon a gazdaság, a jog és a kultúra számára egyre fontosabbak a globális társadalom mobilitási jelenségei. A projekt keretében több vizsgálati jelentés készült. Az OBH-1169/2009. számú jelentésben az autóbuszokon utazók biztonságát, az iskolabuszokon szállított gyermekek és az állva utazás témakörét vizsgáltam. Sok más mellett rámutattam, hogy a biztonsági övek használatának szabályai hiányosak, törvény minderről nem rendelkezik kötelező érvénnyel. Ezért a közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszterhez fordultam, érdemi változtatás azonban nem történt. 
A büntetés-végrehajtás rendszere egy zárt rendszer, amely nem jelenti a büntetés-végrehajtásban megnyilvánuló állami büntető hatalom korlátlanságát, a bűnösnek talált és büntetésre ítélt egyén teljes kiszolgáltatottságát. 
Az elítélt nem tárgya a büntetés-végrehajtásnak, hanem alanya, akinek jogai és kötelezettségei vannak. Jogainak egyik csoportját a büntetés végrehajtása során is korlátozás nélkül vagy módosulással továbbélő alkotmányos alapjogok alkotják, másik csoportját pedig a büntetés, illetve a büntetőjogi intézkedés végrehajtásának tényéből és körülményeiből keletkező sajátos végrehajtási jogok. Az alkotmányos alapjogok között vannak olyanok, amelyeket a fogvatartás végrehajtása egyáltalán nem érinthet. Ilyen az élethez és az emberi méltósághoz való jog is, amelynek érvényesítése a fogvatartottak szállítása során is követelmény. A fogvatartott szállítása akár több száz kilométeres távolságra is történhet autópályán, nagy sebességgel, sőt közben esetleg rácshoz is van bilincselve, ami biztonsága alapvető feltételeinek – mint például a biztonsági öv vagy a jármű mindkét oldalán való kiszállást lehetővé tevő ajtók – hiányában komoly baleset-, de akár életveszély forrása lehet. Olyan fogvatartotti szállítógépjármű alkalmazása, amely nincs felszerelve valamennyi utasa rendelkezésére álló biztonsági övvel, valamint melyen az utastérből vis maior esetén való menekülésre csak egyetlen ajtó van rendszeresítve, közvetlenül veszélyezteti a benne utazó személyek – mint a fogvatartottak, mind a kísérő biztonsági felügyelők – élethez és az emberi méltósághoz való jogát.
17. A közelmúltban foglalkoztam a büntetés-végrehajtás során való bilincshasználattal is. Az AJB-6796/2010. számú jelentésemben hangsúlyoztam, hogy a bilincs alkalmazása önmagában nem jelenti az alkotmányos jogok sérelmét, azonban az ilyen korlátozás feltételeit és módját egyedi részletszabályok helyett törvényben lenne szükséges szabályozni. Amint jelen jelentésem I/5. pontjában is utaltam rá, a bv. intézetek mérlegelhetik a bilincs használatát, ha tarthatnak például a fogvatartott támadásától, szökésétől, vagy attól, hogy kárt tesz magában. Ez a mérlegelési jog azonban nem lehet korlátlan, nem ment fel a körültekintő, célszerű, arányos és részrehajlás nélküli eljárás kötelezettsége alól. Ha a mérlegelési jogkörben hozott döntés nem felel meg az alkotmányos elveknek, sérül a jogállamiság, a jogbiztonság, valamint a tisztességes eljáráshoz és az emberi méltósághoz való jog. Álláspontomat jogalkotási javaslatként megküldtem a belügyminiszternek és a bv. országos parancsnokát is megkerestem, hogy tegyen intézkedést arra, hogy a bilincselés ne legyen megalázó és ne okozzon indokolatlan fájdalmat, sérülést a fogvatartottnak. 
Szóban forgó jelentésemben azonban nem merült fel problémaként, hogy a büntetés-végrehajtás rendszerének fogvatartotti nyilvántartása nem pontos a tekintetben, hogy a fogvatartott a terhére rótt bűncselekmény alap- vagy minősített esetét, továbbá a cselekményt gondatlanul vagy szándékosan követte-e el. Ezek hiánya pedig negatívan hathat a fogvatartottal szemben alkalmazott mozgáskorlátozó eszköz (bilincs) alkalmazása módjáról való döntésre, ami a jogállamiság elvével és az abból levezethető jogbiztonság követelményével, valamint a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggő visszásságot okoz. Ezért jelen vizsgálatom tapasztalatai alapján ennek megállapítását nem mellőzhettem.

III. Az intézetből érkezett egyedi panasz vizsgálatának megállapításai
1. Az AJB-6382/2010. számú ügyben, neve elhallgatását kérő panaszos, fia kórházbeli fogvatartása körülményeit sérelmezte. Állítása szerint a kórházban a szeptember végi hidegek ellenére nem volt fűtés, a kórteremben elviselhetetlenül alacsony volt a hőmérséklet, amit egy beteg még inkább annak érezhetett. Emellett a szabadlevegőn való tartózkodást kivéve, semmilyen testmozgásra nincs lehetőség. A panaszban foglaltak kivizsgálását a helyszíni vizsgálat teljes egészében magában foglalta, a panaszos sérelmei megalapozottnak bizonyultak, melyről jelentésem megküldésével kap tájékoztatást.
2. A kórházban elhelyezett egyik fogvatartott, az AJB-7487/2010. számú beadványában tájékoztatást kért a helyszíni vizsgálat megállapításairól, melyet – kérésének megfelelően – ugyancsak teljesíteni fogok.

Intézkedéseim
A jelentésemben feltárt alapvető jogokat érintő visszásságok orvoslása érdekében az alábbi intézkedéseket teszem: 
1. Az Obtv. 25. §-a alapján felkérem a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy fontolja meg a szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól szóló 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet 137. § (1) bekezdésében olyan körülmények, illetve követelmények meghatározását, amelyeket kötelező figyelembe venni a zárkában elhelyezhető létszám meghatározásakor.
2. Ugyancsak az Obtv. 25. §-a alapján felkérem a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy vizsgáltassa felül a biztonsági öv használatára vonatkozó jogszabályi rendelkezéseket olyan szempontból, hogy azok megfeleljenek az utasbiztonság szempontjainak, törvény írja elő valamennyi gépjárművezető és utasa számára a biztonsági öv kötelező alkalmazását, majd azt alapul véve, a szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól szóló 6/1996. (VII. 12.) IM rendeletbe is építse be a fogvatartotti szállítógépjárművek biztonságos kialakításának (biztonsági öv, kétoldalt nyitható szállítógépjárművek) szabályait. 
3. Az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján felkérem a belügyminisztert, hogy a bv. intézményrendszerének közelmúltban általa elrendelt teljes körű vizsgálata során tekintse soron kívüli és kiemelt feladatnak a Bv. Központi Kórház teljes felújításának, átalakításának (az épületek ablakcseréje, homlokzat- és tetőszigetelése, újravakolása, belső festése, a zuhanyozók felújítása, szennyvíz- és vízvezeték rendszer cseréje, akadálymentesítés, ügyvédi beszélő, legalább 2-3 lift és megfelelő biztonságtechnikai berendezések kiépítése) 2002-től húzódó problematikáját és kísérelje meg az anyagi fedezet központi költségvetésből – akár több ütemben – való biztosítását. Erre készítessen részletes intézkedési tervet és annak időarányos végrehajtását folyamatosan ellenőriztesse. 
4. Ugyancsak az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján javaslom a belügyminiszternek, hogy a kórház alapító okirata szerinti besorolásából és országos működési köréből adódóan fontolja meg pénzügyi-gazdálkodási feladatainak ellátásában is függetleníteni a kórházat az Intézettől, és ennek megfelelően átalakítani állománytábláját, emelni a felügyelői és nevelői státuszokat, rendszeresíteni pszichológusi vagy/és szakpszichológusi státuszt. Egyben vizsgálja meg az ezekhez szükséges anyagi fedezet megteremtésének a lehetőségét. 
5. A sétaudvar kialakítása megkezdésére tekintettel a korábban erre irányuló ajánlásomat kiegészítve, az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján javaslom a büntetés-végrehajtás országos parancsnokának, hogy szereltessen fel az udvaron a sétaudvar megnövekedett területével arányban álló, sportolást lehetővé tevő (pl. nyújtózó) eszközöket.
Kezdeményezem továbbá a büntetés-végrehajtás országos parancsnokánál, hogy soron kívül rendelje el a kórház fűtését is ellátó Intézet fűtési rendszerei műszaki állapotának felülvizsgálatát és annak eredményétől függő – akár központi költségvetés terhére való – karbantartását, illetve felújítását, hogy azok maradéktalanul biztosítsák a kormányrendeletben előírt, huzamosabb emberi tartózkodásra szolgáló helyiségekben irányadó 20 °C-ot és tegyék lehetővé a fűtés és meleg víz szolgáltatás különválasztását.
Javaslom a büntetés-végrehajtás országos parancsnokának, hogy ellenőriztesse és újítassa meg a büntetés-végrehajtás központi nyilvántartási rendszerét annak érdekében, hogy a mozgáskorlátozó eszközök alkalmazása módjáról történő döntések alapjául is szolgáló rendszer „hitelesen” tartalmazza a fogvatartott terhére rótt bűncselekmény jellemzőit (pl. gondatlan/szándékos elkövetés, alap/minősített eset).
6. Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem a Bv. Központi Kórház főigazgató főorvosánál, hogy pályázatok felkutatásával keresse a kórházban elhelyezett fogvatartottak, egészségi állapotukhoz igazodó szabadidős tevékenysége, szakköri foglalkozása minél szélesebb körű szervezésének lehetőségét. E területen szüntesse meg a férfiak és a nők között fennálló diszkriminációt, illetve biztosítsa egyenjogúságukat.
7. Az Obtv. 17. § (1) bekezdése alapján felhívom a Bv. Központi Kórház főigazgató főorvosának figyelmét arra, hogy ha a kórházban ápolt fogvatartott felvilágosítása, tájékoztatása nem terjed ki sportolási lehetősége megtiltásának okára, felmerül a diszkrimináció tilalmának gyanúja. Ennek elkerülése érdekében javaslom a tájékoztatás írásbafoglalását és annak az érintett fogvatartottal való aláíratását.
Jelentésemet tájékoztatásul megküldöm az Országgyűlés Alkotmányügyi, igazságügyi és ügyrendi bizottsága, Emberi jogi, kisebbségi, civil és vallásügyi bizottsága elnökeinek és alenökeinek, a legfőbb ügyésznek, valamint a Tököli Fiatalkorúak Büntetés-végrehajtási Intézete igazgatójának.

Budapest, 2011. január 20.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.