Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az AJB 6035/2010. számú ügyben

Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna
A vizsgálat megindítása
A panaszos időskori demenciában szenvedő, korlátozottan cselekvőképes édesanyja, ügyében kérte a segítségemet. A panaszos tájékoztatott arról, hogy édesanyja gondnokaként Budapest Főváros XIII. kerületi Polgármesteri Hivatal Gyámhivatalánál (gyámhivatal) nem jelentette be és az éves számadásokban sem tüntette fel édesanyja ERSTE Bankban lekötött megtakarítását. A megtakarításról a gyámhivatalt a bank értesítette.
A panaszos sérelmezte, hogy ez év március közepétől mindössze annyit sikerült elérnie, hogy a pénzt gyámi fenntartásos betétkönyvben leköthette. Édesanyja nyugdíja a rezsiköltséget fedezi, az egyéb kiadásokat a panaszos fizeti. A többletkiadásokra a panaszos édesanyja gyámi fenntartásos betétkönyvéből pénzfelszabadítás engedélyezését kérte. Kifogásolta, hogy az ügyben panasza hivatalomnál való 2010. augusztusi, majd szeptemberi benyújtásáig érdemi döntés nem született. A beadványban foglaltak alapján felmerült a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam.
Az ügy teljes körű feltárása érdekében a gyámhivatal vezetőjétől tájékoztatást kértem a sérelmezettekről, valamint az ügyben tett, vagy tenni kívánt intézkedéseiről. Kértem, hogy válaszához csatolja az ügyben keletkezett valamennyi dokumentum másolatát.

Az érintett alkotmányos jogok
– A jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog "A Magyar Köztárság független, demokratikus jogállam." [Alkotmány 2. § (1)]

Az alkalmazott jogszabályok
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv.)
2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól (Ket.)

A megállapított tényállás
A kapott tájékoztatás és a rendelkezésemre bocsátott iratok alapján a következő tényállás rögzíthető. A tájékoztatás az eljáró ügyintéző aláírásával érkezett hivatalomhoz. E szerint az ERSTE Bank 2010. április 1-jén írásban tájékoztatta a gyámhivatalt arról, hogy a panaszos édesanyja mintegy 6 millió forint értékű értékpapírszámlával rendelkezik. A bank kérte a gyámhivatalt, hogy rendelkezzen a számla kezeléséről. A bank megkeresése az iratok között nem található. A kapott információ szerint a gyámhivatal beidézte és meghallgatta a panaszost, de az ügyintéző a dokumentumokhoz az idézést és a jegyzőkönyvet nem csatolta.
A gyámhivatal XIV-83-9/2010. számú, 2010. június 10-én kelt végzésével a bankot felkérte, hogy a gondnokolt számláján nyilvántartott tételek tekintetében a panaszost vagyonkezelőként tűntesse fel, a számlát gyámi fenntartásos jelleggel kezelje. A hatóság közölte azt is, hogy számláról való pénzfelvételhez a gyámhivatal jóváhagyása szükséges.
A panaszos 2010. május 26-án kérte, hogy édesanyja ellátásának kiegészítésére 1 millió forint összegű lejárt összegű értékpapírt felvehessen.
A gyámhivatal 2010. május 27-én a banktól az értékpapírszámlán 2006-2010. közötti tranzakciókról kimutatást kért. Az iratok között a kérelem, a banknak küldött megkeresés nem lelhető fel.
A gyámhivatal XIV-1712-2/2010. számú, 2010. június 14-én kelt végzésével az 1 millió forint értékű értékpapírszámla felvétele tárgyában indult eljárást – az értékpapírok felhasználása tárgyában indult eljárás befejezéséig – felfüggesztette.
A hatóság – figyelemmel arra, hogy a panaszos a leltárfelvételkor és éves számadásaiban nem tüntette fel édesanyja értékpapír vagyonát – a XIV-2529-2/2010. számú, 2010. szeptember 16-án kelt végzésével a panaszost az édesanyja banknál nyilvántartott kötvény, befektetési jegy, befektetési alap, valamint forint betét vonatkozásában eseti számadás benyújtására kötelezte.
A gyámhivatal 2010. október 6-án, megköszönve a banknak a gondnokolt értékpapírjairól küldött tájékoztatását, annak kiegészítését kérte. Az iratok között nem található a bank tájékoztató levele. A 2010. október 11-én kelt, hivatalomnak küldött levél szerint a gondnokolt pénzügyeire vonatkozó nyilatkozatását a következő napra tervezték.
A rendelkezésemre bocsátott végzések és a bankhoz intézett megkereséseken az ügyintéző aláírása és a hatóság bélyegzőlenyomata nem szerepel, az feltehetőleg a számítógépből kinyomtatott munkaanyag.

A vizsgálat megállapításai
1. A hatáskör tekintetében
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa számára feladat- és hatáskört, valamint ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az Obtv. határozza meg. Az Obtv 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
Tekintettel arra, hogy a gyámhivatal az Obtv. 29. § (1) a./ pontja szerinti közigazgatási feladatot ellátó szerv, így eljárásának vizsgálata az Obtv. 16. §-a alapján egyértelműen ombudsmani hatáskörbe tartozik.

2. Az alkotmányos jogok tekintetében
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság töretlen gyakorlata által követett értelmezés szerint a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak a biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság alkotmányos követelménye szempontjából az eljárásjogi garanciák. Csakis formalizált eljárási szabályok megkövetelésével és betartásával működhetnek alkotmányosan a jogintézmények. Az alanyi jogok és kötelezettségek érvényesítésére szolgáló eljárási garanciák tehát a jogbiztonság alkotmányos elvéből következnek. Megfelelő eljárási garanciák nélkül működő eljárásban a jogbiztonság szenved sérelmet. (9/1992. (I. 30.) AB határozat.)
A tisztességes eljáráshoz való jog az Alkotmányban explicit módon nem nevesített, de az alkotmánybírósági gyakorlatban az Alkotmány 57. § (1) bekezdésébe foglalt független és pártatlan bírósághoz való jog, illetve az Alkotmány 2. § (1) bekezdéséből eredő eljárási garanciák védelmének egymásra vonatkoztatásából tartalmilag levezetett alkotmányos alapjog. Az Alkotmánybíróság szerint a tisztességes eljárás olyan minőség, amelyet az eljárás egészének és körülményeinek figyelembevételével lehet megítélni. A tisztességes eljáráshoz való jog abszolút jog, amellyel szemben nem létezik mérlegelhető más alapvető jog vagy alkotmányos cél, mert már maga is mérlegelés eredménye. (Vö. 6/1998. (III. 11.) AB határozat és 14/2004. (V. 7.) AB határozat.)

3. A ügy érdeme tekintetében
Az Obtv. 18. § (2) bekezdése szerint az országgyűlési biztos bármely hatóságtól az általa lefolytatott eljárással, illetve az eljárás elmulasztásával kapcsolatban adatokat és felvilágosítást kérhet, továbbá a keletkezett iratokba betekinthet, annak megküldését, illetőleg, ha ez nem lehetséges róluk másolat készítését kérheti. Az Obtv. 18. § (11) bekezdése szerint a megkeresett szerv az országgyűlési biztos megkeresésének köteles eleget tenni.
A végzések átvételét tértivevény nem igazolja, iratok hiányában az esetleges jogorvoslati kérelmekről, illetve a döntések jogerőre emelkedéséről sincs információm. A rendelkezésemre bocsájtott iratok a Ket.-ben előírt formai követelményeket, úgy mint aláírást és a hatóság bélyegzőlenyomatát nem tartalmazzák. Ebből következően, a kiadmányozó aláírását és a hatóság bélyegzőlenyomatát nem tartalmazó, hiányosan megküldött iratok az érdemi vizsgálat lefolytatását nem tették lehetővé.
Erre tekintettel a gyámhivatal eljárása alkotmányos jogköröm gyakorlását akadályozta, ezáltal visszásságot okozott a jogállamiság elvével és az abból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben.

Intézkedésem
Az Obtv. 20. § (1) bekezdésben foglaltak alapján felkérem a Fővárosi Közigazgatási Hivatal Szociális és Gyámhivatala vezetőjét Budapest Főváros XIII. kerületi Polgármesteri Hivatal Gyámhivatala eljárásának vizsgálatára, a szükségesnek tartott intézkedések megtételére.

Budapest, 2010. november 10.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: Az alkalmazott jogszabályok
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv.)
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
18. § (2) Az országgyűlési biztos bármely hatóságtól az általa lefolytatott eljárással, illetve az eljárás elmulasztásával kapcsolatban adatokat és felvilágosítást kérhet, továbbá a keletkezett iratokba betekinthet, annak megküldését, illetőleg, ha ez nem lehetséges róluk másolat készítését kérheti. (11) Ha az országgyűlési biztos a (2)-(4) bekezdésben foglalt jogosítványai alapján adatot (felvilágosítást, magyarázatot stb.) kér, a megkeresésnek - ha e törvény másként nem rendelkezik - a megkeresett szerv az országgyűlési biztos által megállapított határidőn belül, amely tizenöt napnál rövidebb nem lehet, köteles eleget tenni.

2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól (Ket.)
72. § (1) A határozatnak - ha jogszabály további követelményt nem állapít meg - tartalmaznia kell a./ az eljáró hatóság megnevezését, az ügy számát és ügyintézőjének nevét, b./ a jogosult vagy kötelezett ügyfél nevét és lakcímét vagy székhelyét, továbbá az ügyfél által a kérelemben megadott, személyazonosítására szolgáló adatot. f./ a döntéshozatal helyét és idejét, a hatáskör gyakorlójának nevét, hivatali beosztását, valamint a döntés kiadmányozójának a nevét, hivatali beosztását, ha az nem azonos a hatáskör gyakorlójával, g) a döntés kiadmányozójának aláírását és a hatóság bélyegzőlenyomatát. (2) A végzésnek - ha jogszabály további követelményt nem állapít meg – tartalmaznia kell az (1) bekezdés a), b), c), da), dc)-dg), f) és g) pontjában meghatározott tartalmi elemeket, valamint a döntés részletes indokolását, ezen belül az (1) bekezdés ec), ef) és eg) pontjában meghatározott tartalmi elemeket.