Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának 
Jelentése
az AJB-5858/2010. számú ügyben

Előadó: dr. Fogarassy Edit
Az eljárás megindulása
A Márianosztrai Fegyház és Börtönben fogva tartott panaszos beadványában sérelmezte, hogy az ágyakon levő szivacsmatrac súlyosan szennyezett, majdnem fekete a kosztól és nincs rajta huzat. Kifogásolta, hogy a WC tisztításához nem kapnak fertőtlenítő szert (klórmeszet). Az emeletes ágyak instabilak, nincs rajtuk sem leesésgátló, sem létra. 
Sérelmezte azt is, hogy a zárkák túlzsúfoltak, a WC-k pedig csupán függönnyel vannak leválasztva. Kifogásolta továbbá, hogy 2010. augusztus 16-i befogadását követően – társaival együtt – két héten keresztül nem fürödhetett, valamint, hogy a számára előírt kímélő étrend valójában nem volt kímélő.
Az ügyben – az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján – vizsgálatot rendeltem el, melynek keretében megkerestem az érintett bv. intézet parancsnokát, valamint a büntetés-végrehajtás országos parancsnokát.

Érintett alkotmányos jogok
Az állam objektív alapjogvédelmi kötelezettsége: „A Magyar Köztársaság elismeri az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége.” (Alkotmány 8. § /1/ bek.) 
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az életvédelmi kötelezettség – bár az alaptörvény külön nem nevesíti – az Alkotmány 8. § (1) bekezdésének és az 54. § (1) bekezdésének együttes értelmezéséből következik. Az állam kötelessége az alapvető jogok „tiszteletben tartására és védelmére” nem merül ki abban, hogy tartózkodnia kell megsértésüktől, hanem magában foglalja azt is, hogy gondoskodnia kell az érvényesülésükhöz szükséges feltételekről.1
Az élethez és az emberi méltósághoz való jog: „A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.” (Alkotmány 54. § (1) bekezdés)
Az élethez való jogot egyrészt a testi épséghez és egészséghez való joggal kapcsolják össze, másrészt pedig a nemzetközi jog hatására a kínzás és a kegyetlen, illetve megalázó büntetések tilalmával.2
Az Alkotmánybíróság az emberi méltósághoz való jogot önmagában az ún. „általános személyiségi jog” egyik megfogalmazásának tekinti, mely további részjogosítványokat is magában foglal: önrendelkezési jog, általános cselekvési szabadság, magánszférához való jog, a személyiség szabad kibontakoztatásának joga, önazonossághoz való jog, kegyeleti jog, névjog. Az általános személyiségi jog “anyajog”, olyan szubszidiárius alapjog, amelyet mind az Alkotmánybíróság, mind a bíróságok minden esetben felhívhatnak az egyén autonómiájának védelmére, ha az adott tényállásra a konkrét, nevesített alapjogok egyike sem alkalmazható.3
A kínzás, illetve a kegyetlen, embertelen, megalázó bánásmód tilalma: „Senkit nem lehet kínzásnak, kegyetlen, embertelen, megalázó elbánásnak vagy büntetésnek alávetni, és különösen tilos emberen a hozzájárulása nélkül orvosi vagy tudományos kísérletet végezni.” (Alkotmány 54. § (2) bekezdés)
Az Emberi Jogok Európai Bíróságának gyakorlata szerint az Egyezmény 3. cikkében foglaltak4 megsértése olyan szenvedést és megaláztatást foglal magában, ami túlmegy a jogszerű bánásmóddal vagy büntetéssel elkerülhetetlenül együtt járó mértéken. Az államnak olyan fogvatartási körülményeket kell teremtenie, amelyek megfelelnek az emberi méltóság követelményének, illetve biztosítják a fogvatartottak egészségét és jól-létét. 

Megállapított tényállás
A Márianosztrai Fegyház és Börtön parancsnoka arról tájékoztatott, hogy a fogvatartottat 2010. augusztus 16-án szállították át Márianosztrára. Az orvosi befogadása során könnyű-vegyes diétát írtak ki számára. A fogvatartottak részére kiadott szivacsmatracokat portalanítják, ezt követően a portalanítás a fogvatartott feladata. A szivacsmatracokhoz lepedőt biztosítanak. A WC-k fertőtlenítéséhez használt klórmész oldatot – miután az veszélyes anyag – nem adják ki a fogvatartottaknak, a klórmeszes fertőtlenítést kétnaponta a körletfelügyelő ellenőrzése mellett végzik. 
Az intézet 104 zárkája közül 74-ben csupán függönnyel vannak leválasztva a mellékhelyiségek. A fallal történő elválasztást, a helyiségek csempézését elkezdték, a jelenlegi pénzügyi helyzet mellett két éven belül tervezik befejezni. 
2010. augusztus 24-én tüdőszűrő-vizsgálat miatt a nemdolgozó fogvatartottak fürdése biztonsági okból elmaradt. A zárkában minden fogvatartottnak lehetősége van a tisztálkodásra. 
A büntetés-végrehajtási jogszabályok nem rendelkeznek sem az ágylétrákról, sem a gurulás-gátlókról. A kétszintes ágy felső szintje két méter alatt van, így munkavédelmi előírások5 szerint ide gurulás-gátlót nem kell felszerelni, de igény esetén felszerelik.
Az országos parancsnok tájékoztatása szerint az ágylétrákról a 0185/1998. OP intézkedés rendelkezik, mely szerint kétszintes ágyak esetén az ágyhoz rögzített létra használata kötelező.6 Márianosztrán az ágylétrákat folyamatosan szerelik fel. A bv. szervek vezetőinek figyelmét körlevélben hívta fel az OP intézkedésben foglaltak maradéktalan betartására. Gurulás-gátlók alkalmazására vonatkozó előírás nincs, a felszerelésüket a fogvatartottak kérhetik. 

A vizsgálat megállapításai
Az 1979. évi 11. tvr. (Bv. tvr.) 46. § (1) bekezdése értelmében az elítélt részére a) egészséges és kulturált elhelyezést, illetve megfelelő élelmezést kell biztosítani.
Az 1-1/40/1999. OP intézkedés melléklete szerint az elítéltek egyéni normájához hozzátartozik a szivacs és a lepedő mellett a szivacsmatrac-huzat is, mellyel az elítélteket el kell látni. Az intézetparancsnok szerint a szivacsmatrac portalanítása a fogvatartottak feladata, melynek elvégzésére – arra alkalmas helyen és eszközzel – rendszeres időközönként lehetőséget kell biztosítani a fogvatartottaknak. A mellékhelyiségek leválasztása ténylegesen nem kezdődött el.
A 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet 151. § (1) bekezdése alapján „az elítéltek részére hetente legalább egy alkalommal - a szennyező munkaterületen dolgozóknak naponként, munka után - meleg vizes fürdést (zuhanyozást) kell biztosítani.” A panaszos részére két héten keresztül nem biztosították a fürdés lehetőségét: érkezése napján a fürdésre már sor került a szinten, a következő héten pedig a tüdőszűrés miatt maradt el a fürdés, amit nem pótoltak.
A diétás élelmezés biztosítására a 0266/1996. OP intézkedés vonatkozik. Kiírása orvosi javaslat alapján történik, az étrendet orvos vagy dietetikus irányítása mellett állítják össze. A könnyű-vegyes élelmezést befogadását követően biztosították a panaszos számára, annak megfelelőségét – szakismeret hiányában – nem ítélhetem meg.
Az emeletes ágyakat – a 0185/1998. OP intézkedés értelmében – el kell látni létrával, ezek felszerelése folyamatban van Márianosztrán. A munkavédelmi szabályok ugyanakkor nyilvánvalóan nem alkalmazhatóak az alvásra: a gurulás, illetve leesésgátlóval fel nem szerelt emeletes ágyak álláspontom szerint nem biztonságosak, balesetveszélyesnek tekinthetők.
A Márianosztrai Fegyház és Börtön telítettsége jelenleg 126 %-os. Az Emberi Jogok Európai Bírósága a Szél v. Hungary ügyben, 2011. június 7-én kelt ítéletében megállapította, hogy a jogerősen elítélt kérelmező zsúfolt és egészségtelen körülmények közötti fogva tartása a Budapesti Fegyház és Börtönben embertelen és megalázó bánásmódot eredményezett.7 A bíróság rámutatott, hogy a kérelmező számára 21 hónapon keresztül 2,76 m², további 21 hónapig 3,15 m², 9 hónapon át pedig 3,125 m² mozgástér állt rendelkezésre. A WC egyik zárkában sem volt megfelelően leválasztva, így nem biztosították a szükséges magánszférát. Az Európa Tanács Kínzás Elleni Bizottsága (CPT) szerint ugyanakkor 4 m² mozgásteret kell biztosítani a többszemélyes zárkákban. 
Az 1993. évi XXXI. törvénnyel kihirdetett az Emberi Jogok és az Alapvető Szabadságok Védelméről szóló Egyezmény 3. cikkének megsértése miatt a magyar államot nem vagyoni kártérítés és a felmerült költségek megfizetésére kötelezték.
Az OBH 4841/2007. számú ügyben helyszíni vizsgálatot folytattam egyes megyei bv. intézetekben (Baranya, Bács-Kiskun, Hajdú-Bihar), és megállapítottam, hogy az elsősorban előzetesen letartóztatottakat fogva tartó bv. intézetek telítettsége elképesztően magas, több mint 200%-os volt, és több zárkában csak háromemeletes ágyakon tudták biztosítani az elhelyezést, a WC pedig sok helyen csupán függönnyel van leválasztva.
Vizsgálatom eredményeként, 2008 júliusában megállapítottam, hogy a fogvatartottak (előzetesen letartóztatottak, elzárást töltők) háromemeletes ágyakon való elhelyezése, és az előzetesházak 200%-os zsúfoltsága embertelen, megalázó bánásmódot, illetve büntetést jelent. Ajánlást tettem az igazságügyi és rendészeti miniszternek, hogy gondoskodjon az előzetesházak telítettségének csökkentéséről. 
Az AJB-905/2010. számú, 2010 januárjában készült jelentésemben – a 200%-osan telített Fővárosi Bv. Intézet helyszíni vizsgálata alapján – felhívtam a figyelmet az előzetesen letartóztatottak emberi méltósághoz való jogának sérelmére, és újabb ajánlást tettem az igazságügyi és rendészeti miniszternek. A miniszter – többek között strasbourgi döntésekre hivatkozva – vitatta a vizsgálat megállapításait.
A közigazgatási és igazságügyi miniszter 2010. november 24-i hatállyal úgy módosította a 6/1996. (VII. 12.) IM rendeletet, hogy megszüntette az államot terhelő kötelezettséget a korábban előírt férőhely-normák betartására: 137. § (1) A zárkában (lakóhelyiségben) elhelyezhető létszámot úgy kell meghatározni, hogy minden elítéltre lehetőleg hat köbméter légtér, és lehetőség szerint a férfi elítéltek esetén három négyzetméter, a fiatalkorúak, illetve a női elítéltek esetén három és fél négyzetméter mozgástér jusson.8
239. § (1) Az előzetesen letartóztatottat zárkában kell elhelyezni.[...]A zárkában (lakóhelyiségben) elhelyezhető létszámot úgy kell meghatározni, hogy személyenként lehetőség szerint tíz köbméter légtér és négy négyzetméter mozgástér jusson.
Az AJB-6959/2010. számú ügyben, 2011 januárjában készült jelentésemben felkértem a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy fontolja meg a 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet 137. § (1) bekezdésének olyan követelményekkel való kiegészítését, amelyeket kötelező figyelembe venni a zárkában elhelyezhető létszám meghatározásakor.
Az egyre növekvő számú fogvatartotti panaszokra is tekintettel 2008-ban, 2009-ben és 2010-ben is sajtóközleményekben hívtam fel a közvélemény figyelmét a súlyos emberi jogi problémára, éves beszámolómban pedig az Országgyűlés elé terjesztettem az ügyet.
Mindezekre tekintettel vizsgálatom eredményeként megállapítom, hogy a Márianosztrai Fegyház és Börtön mulasztása – a matrachuzat, valamint a fürdés biztosításának hiánya miatt – visszásságot okozott az érintett fogvatartottak emberi méltósághoz való jogával összefüggésben. 
Az állam objektív életvédelmi kötelezettsége, ezen belül pedig az emberi egészség és testi épség védelme kiterjed arra, hogy az állam a balesetek megelőzése, a tudottan balesetveszélyes helyzetek elhárítása érdekében fellépjen, különös tekintettel azokban a helyzetekben, amikor az egyén objektíve nincs is abban a helyzetben, hogy maga intézkedjen erről, például a fogvatartás időtartama alatt. Az emeletes ágyakon a leesés-gátlók hiánya az állam alapjogvédelmi kötelezettségéből fakadóan – a fogvatartottak testi épségének közvetlen veszélyeztetése miatt – visszásságot eredményez.
A mellékhelyiségek függönnyel való leválasztása nem biztosítja a megfelelő magánszférát a fogvatartottak számára, a zsúfoltsággal együtt pedig – a strasbourgi bírósági döntésre is figyelemmel – embertelen és megalázó bánásmódot eredményez. 

Intézkedések
A feltárt visszásságok jövőbeni megszüntetése érdekében az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem az intézet parancsnokánál, hogy minden esetben biztosítsa a fogvatartottak számára a huzatot a szivacsmatracokhoz, továbbá a heti egyszeri fürdés lehetőségét. 
Az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján ajánlást teszek a büntetés-végrehajtás országos parancsnokának, hogy vizsgáltassa meg a gurulás-gátlók felszerelésének lehetőségét az emeletes ágyakra, illetve a befogadáskor tájékoztassák a fogvatartottakat arról, hogy kérhetik a leesés-gátló felszerelését.
Ajánlást teszek továbbá arra is, hogy a jövő évben biztosítsák a szükséges pénzügyi fedezetet a mellékhelyiségek folyamatos leválasztásához.
Korábbi ajánlásaimat fenntartva és az Emberi Jogok Európai Bíróságának döntésével alátámasztva ismételten a közigazgatási és igazságügyi miniszterhez fordulok, és az Obtv. 25. §-a alapján javaslom a 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet hivatkozott rendelkezéseinek módosítását.

Budapest, 2011. augusztus 16.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet 1: Az alkalmazott jogszabályok
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv.):
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
(2) Az országgyűlési biztos az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében az (1) bekezdésben megjelölt feltételek fennállása esetén hivatalból is eljárhat.
29. § (1) E törvény alkalmazásában - a (2) bekezdésben foglaltak kivételével - hatóság:
d) a rendvédelmi szerv;
(4) E törvény alkalmazásában alapvető joggal kapcsolatos visszásság: alapvető jog sérelme vagy annak közvetlen veszélye, függetlenül attól, hogy az cselekvés vagy mulasztás eredménye.

1979. évi 11. tvr. a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról (Bv. tvr.):
36. § (1) Az elítélt jogosult
a) a higiéniai feltételeknek megfelelő egészséges elhelyezésre, az egészségi állapotának és a szabadságvesztés végrehajtása alatti tevékenységének megfelelő élelmezésre, egészségügyi ellátásra;
46. § (1) Az elítélt részére
a) egészséges és kulturált elhelyezést,
b) megfelelő élelmezést,
c) formaruhát kell biztosítani.

6/1996. (VII. 12.) IM rendelet a szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól:
137. § (1) A zárkában (lakóhelyiségben) elhelyezhető létszámot úgy kell meghatározni, hogy minden elítéltre lehetőleg hat köbméter légtér, és lehetőség szerint a férfi elítéltek esetén három négyzetméter, a fiatalkorúak, illetve a női elítéltek esetén három és fél négyzetméter mozgástér jusson.
(2) A mozgástér meghatározása szempontjából a zárka (lakóhelyiség) alapterületéből az azt csökkentő berendezési és felszerelési tárgyak által elfoglalt területet figyelmen kívül kell hagyni.
147. § (4) Az elítélt részére, orvosi javaslat alapján - a vonatkozó normakereten belül - diétás vagy kímélő ételt kell biztosítani.
151. § (1) Az elítéltek részére hetente legalább egy alkalommal - a szennyező munkaterületen dolgozóknak naponként, munka után - meleg vizes fürdést (zuhanyozást) kell biztosítani. Az intézet lehetőségeihez képest a naponkénti fürdést valamennyi dolgozó elítéltre, illetve az elítélt nőkre is ki kell terjeszteni.
(2) Az elítéltek részére a rendszeres fürdések közötti időben - az intézet lehetőségein belül - a napirendben meghatározottak szerint biztosítható meleg víz. Az elítélt nőket a rendszeres fürdések közötti időben is el kell látni meleg vízzel.

Melléklet 2: Lábjegyzet

1 64/1991. (XII. 17.) AB határozat
2 23/1990. (X. 31.) AB határozat, Sólyom László párhuzamos véleménye
3 8/1990. (IV. 23.) AB határozat
4 Senkit sem lehet kínzásnak, vagy embertelen, megalázó bánásmódnak vagy büntetésnek alávetni.
5 4/2002. (II. 20.) SzCsM-EüM rendelet 4. számú melléklete III. fejezet 5.6.a) pont
6 OP intézkedés 5. pont: A kétszintes ágyak esetében az ágylétra használata kötelező. A létrát az ágyakhoz úgy kell rögzíteni, hogy azt a fogvatartottak ne tudják a helyéről levenni, ugyanakkor megfelelő szerszámmal adott esetben a létra eltávolítása ne ütközzön nehézségbe. Az ágylétra hiánya, nem megfelelő rögzítettsége, rendeltetésszerű használatának akadálya miatt bekövetkező balesetből eredő kárért a büntetés-végrehajtás felelősséggel tartozik.
7http://cmiskp.echr.coe.int/tkp197/viewhbkm.asp?sessionId=72820316&skin=hudoc-en&action=html&table=F69A27FD8FB86142BF01C1166DEA398649&key=90621&highlight=42344/07
8 137. § (3) Egyéni elhelyezés esetén a zárka (lakóhelyiség) alapterületének lehetőleg el kell érni a hat négyzetmétert.