Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az AJB-5622/2010. számú ügyben

Előadók: dr. Csóré Erika
dr. Varga Éva Csilla
Az eljárás megindulása
A büntetés-végrehajtási intézetekben előző években megkezdett vizsgálataimat folytatva – az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (2) bekezdése alapján, hivatalból folytatott eljárás keretében – elrendeltem a Pálhalmai Országos Büntetés-végrehajtási Intézet mélykúti objektumában 2008 novemberében tartott helyszíni ellenőrzés tapasztalatai alapján tett ajánlásaim megvalósulásának utóvizsgálatát, valamint a sándorházai objektumban – többek között – az országos tiszti főorvos által elrendelt hőségriadó időtartama alatt való fogvatartotti gondoskodás vizsgálatát. A sándorházai intézetben a vizsgálat magába foglalta a helyszín bejárását, az ellátás tárgyi feltételeinek szúrópróbaszerű ellenőrzését, a fogvatartottak és a büntetés-végrehajtási dolgozók egyes alkotmányos jogai érvényesülésének megismerését, valamint a vonatkozó dokumentumok elemzését. A helyszíni vizsgálat időpontja: 2010. augusztus 17-e volt.

Érintett alkotmányos jogok
Jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelménye (Alk. 2. § /1/bek.)
Tulajdonhoz való jog (Alk. 13. § /1/ bek.)
Élethez, emberi méltósághoz való jog (Alkotmány 54. § /1/ bek.). 
A lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog (Alk. 70/D. § /1/.)
Egészséges környezethez való jog (Alk. 18. §)

A helyszíni vizsgálat tapasztalatai
A mélykúti objektumban 2008. november 19-én tartott helyszíni vizsgálat alapján tett ajánlások teljesüléséről
A Pálhalmai Országos Büntetés-végrehajtási Intézet mélykúti objektumában a jelenlegi rendszer szerint fiatalkorú börtön és fogház fokozatú nők, felnőtt korú börtön és fogház fokozatú nők, előzetes letartóztatottak, továbbá elzárást töltő nők töltik szabadságvesztés büntetésüket.
Az OBH 5416/2008. számú jelentésemben megállapítottam, hogy az intézet mélykúti alegységében hetente kétszer rendelt az orvos. Az éjszaka Sándorházán és Bernátkúton tartott ápolói ügyelet ment át szükség esetén Mélykútra. A heti kétszeri rendelést – figyelemmel a fogvatartotti panaszokra is – kevésnek tartottam, ezért megállapítottam, hogy az egészségügyi ellátás hiányossága közvetlenül veszélyeztette a fogvatartottak lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogát. 
A fegyelmi körleten azt tapasztaltam, hogy az ott található egyszemélyes zárkák közül csak kettőben volt folyóvíz, hatban nem. Tekintettel arra, hogy az Európa Tanács magyarországi látogatásai során (CPT) már rögzítette, hogy minden magánzárkának rendelkeznie kell folyóvizes mosdóval, megállapítottam, hogy a fegyelmi zárkákban a folyóvíz hiánya közvetlenül veszélyeztette a fogvatartottak emberi méltósághoz való jogát.
Az alkotmányos jogok érvényesülése szempontjából, az intézet Házirendjének egyes rendelkezéseit is visszásnak találtam. A vizsgált dokumentum szerint ugyanis fegyelmi elkülönítés akkor volt elrendelhető, ha a fegyelmi eljárás alatt a felelősség tisztázása szempontjából indokolt volt az elítélt elhelyezésének megváltoztatása, a társaitól való távoltartása, vagy kiemelkedően súlyos fegyelemsértést követett el. Az elkülönítés közös szabályainál pedig azt tartalmazta a Házirend, hogy az elkülönített elítélt intézeti jogai korlátozhatóak. Ezzel szemben a büntetés-végrehajtási intézetekben fogvatartottak fegyelmi felelősségéről szóló 11/1996. (X. 15.) IM rendelet 11. § (1) bekezdése szerint fegyelmi ügyben a fogvatartott elkülönítése akkor rendelhető el, ha elhelyezésének megváltoztatása a fegyelmi felelősség tisztázása érdekében indokolt. A fegyelmi elkülönítés alatt a fogvatartott nem érintkezhet a fegyelmi vétség többi elkövetőjével, a tanúkkal és a sértettekkel, a bv. tvr.-ben meghatározott jogai azonban nem korlátozhatók. Figyelemmel arra, hogy az intézet Házirendje a hivatkozott rendelkezéshez képest kiterjesztette a fegyelmi elkülönítés alkalmazásának lehetőségét, visszásságot okozott a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelményével összefüggésben.
A megállapított alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok orvoslása érdekében felkértem az igazságügyi és rendészeti minisztert, hogy dolgozzon ki középtávú intézkedési tervet a Mélykúton tapasztalt létszámhiány – elsősorban több nevelői státusz – megoldására, és kísérelje meg az anyagi fedezet biztosítását. Az intézet parancsnokánál pedig azt kezdeményeztem, hogy vizsgálja meg az egészségügyi ellátás bővítésének lehetőségét, valamint módosítsa az intézet Házirendjét a fegyelmi elkülönítés szabályai vonatkozásában, és a fegyelmi zárkákat mielőbb szereljék fel folyóvizes mosdókkal. 
Az utóellenőrzés során észleltek alapján megállapítottam, hogy a női fogvatartottak elhelyezését szolgáló Mélykúton, a fogva tartás körülményeinek 2008-ban feltárt hiányosságai megszüntetése érdekében az intézet parancsnoka kiemelt figyelmet fordított ajánlásaim megvalósítására. Az általam itt kevésnek tartott és felülvizsgálni kért heti kétszeri orvosi ellátást bővítette. 2010. február 15-ei hatállyal új, főfoglalkozású orvos beállításával a rendelési napok száma négyre emelkedett. Ma már valamennyi, így a korábban kifogásolt fegyelmi zárkákban is biztosított a folyóvíz ellátás. Az intézet Házirendjét is átdolgozták, melynek során a fegyelmi elkülönítés addigi kiterjesztett szabályait eltörölték.
Megállapítottam továbbá, hogy – bár nem ajánlásom címzettje, az érintett miniszter – az intézet parancsnoka saját hatáskörében a korábban meglévő nevelői létszám hiányt enyhíteni próbálta. Mélykúton a vezető nevelőn kívül nem három, hanem – belső átcsoportosítás, a sándorházai objektumból való elvonás révén – négy foglalkozik a női fogvatartottakkal, akiknek munkáját két szociális előadó segíti. Álláspontom szerint ez a megoldás nagymértékben hozzájárul a mélykúti alegységben szolgálati feladatot ellátó nevelők leterheltségének csökkentéséhez, mindazonáltal a végrehajtandó gyakorlati feladatok összmennyiségét tekintve – különös figyelemmel a közelmúltban megnövekedett előzetesen letartóztatottak (ti. a Gyorskocsi utcai intézet bezárásával, az ott elhelyezett női fogvatartottak közül 30 előzetes letartóztatottat itt helyeztek/helyeznek el), illetve a speciális fejlesztést, foglalkoztatást igénylő fiatalkorú elzárásos szabálysértők létszámára – megállapítható, hogy azok maradéktalan teljesítésére a nevelői státuszok még nem elegendőek. Ez pedig továbbra is felveti az állomány emberi méltósághoz való jogának közvetlen veszélyeztetettségét, de – figyelemmel arra, hogy ha az eljáró hatóság tagja a hierarchikus rendszerben kiszolgáltatott, akkor ennek megfelelően viselkedik azokkal szemben, akiknek az ügyeiben beosztása révén eljár – közvetve a fogvatartottak jogainak megfelelő érvényesülése, a velük való emberséges bánásmód is veszélybe kerülhet.
Ajánlásaim megvalósulását értékelve pozitívumként állapítottam meg továbbá, hogy előző vizsgálatom óta megtörtént a mélykúti objektum 3-as számú épülete homlokzatának szigetelése, és a női személyi állomány részére új, jól felszerelt öltöző létesült a bernátkúti alegység területén, amely a mélykúti állomány rendelkezésére is áll.

A sándorházai objektumban tapasztaltakról
A Pálhalmai Országos Büntetés-végrehajtási Intézet sándorházai objektumában börtön és fogház fokozatú férfi elítéltek, előzetes letartóztatottak és elzárásukat töltő férfiak találhatóak. 
A fentebb hivatkozott, OBH 5416/2008. számú jelentésem a sándorházai alegységre vonatkozóan is több megállapítást tartalmaz. Azokat nem kívánom megismételni, jelen jelentésemben csak a helyszínen újonnan tapasztaltakat rögzítem.
A szóban forgó objektumban 1972-től helyeznek el férfi fogvatartottakat, 1-14 fős zárkákban. Az alapzárkák 10-14, a fegyelmi zárkák egy személyesek. Két fogvatartotti épületben vannak a férfi fogvatartottak elhelyezve. Az I-es épület téglából, a II-es panelból épült. A rendszeresített fogvatartotti létszám 534, a vizsgálat idején viszont 585 főt tartottak fogva. Mindkét fogvatartotti épület 2008-ban történt ablakcseréjével, homlokzat- és tetőszigetelésével, újravakolásával, belső festésével, a zuhanyozók folyamatos felújításával (eddig az I-es épület második emeleti fürdőhelység szennyvíz- és vízvezeték rendszerének cseréje, burkolata teljes felújítása teljesült), az épületek előtti terület gondozásával, tanfolyam keretein belül térburkolatú járdák, továbbá fogvatartotti egészségügyi váró kialakításával az elítéltek emberi tartózkodásra alkalmas környezetben nyerhetnek elhelyezést. Valamennyi zuhanyozó azonban még nincs felújítva, az az intézet anyagi lehetőségei szerint, saját kivitelezésben, fokozatosan történik. A még fel nem újított zuhanyozók tatarozása sürgető lenne, mivel azok vizes, dohos, baleset veszélyes állapota sérti a fogvatartottak egészséges környezethez és lehető legmagasabb szintű testi, lelki egészséghez való jogát.
A zárkák felszereltsége megfelelő, az elítéltek munkáltatása – bár a jelenlegi gazdasági helyzet ebben az intézetben is negatívan hat a fogvatartotti munkáltatásra – az intézet mindhárom alegységében pozitívnak mondható. Az intézet és a Pálhalmai Agrospeciál Kft. átlagosan mintegy 700-800 fogvatartottat tud foglalkoztatni. A helyszínen tapasztaltak szerint Sándorházán komoly problémát jelent azonban a munkáltatás során, hogy alacsony nevelői és felügyelői létszámmal nagytömegű fogvatartottat kell naponta „mozgatni”. A nagy létszámú dolgozó fogvatartotti állomány átadása-átvétele ugyanis rendkívül nagy figyelmet igényel. A személy motozások végrehajtása sem mellőzhető. Az alultervezett személyi – különösen a nevelői és felügyelői – állomány veszélyeztetheti a szolgálati feladatok biztonságos és megfelelő szintű ellátását, ezáltal közvetlenül veszélyezteti a sándorházai állomány emberi méltósághoz való jogát, közvetve pedig – mint ahogy arra előzőekben a Mélykúton tapasztaltak összegzése során utaltam – a fogvatartottak jogainak érvényesülését, a velük való bánásmódot is érinti.
Biztosítottak a sport, a tanulás, a vallásgyakorlás és az egyéb szabadidős tevékenység hasznos eltöltésének feltételei is.
A törvényben meghatározottak szerint működik Sándorházán a felkészítő részleg. 
Az étel mennyiségével és minőségével, valamint a kapcsolattartás lehetőségeivel, illetve annak biztosítása módjával a megkérdezett fogvatartottak elégedettek voltak.
Az intézet három alegysége közül csak Sándorházán áll rendelkezésre az a fizikai környezet, illetve technikai eszközpark, amely alkalmas a fogvatartottak, illetőleg a bv. intézetbe érkező látogatók biztonságos átvizsgálására. Az, hogy Mélykúton és Bernátkúton nincs csomagvizsgáló berendezés, közvetlenül veszélyeztetheti nemcsak az ott dolgozó állomány, de a fogvatartottak biztonságát is, azon keresztül pedig az élethez, testi épséghez fűződő jogukat. A csomagvizsgálók számának legalább további kettővel való növelése tehát elengedhetetlen. 
A vizsgálat során megkérdezett fogvatartottak úgy nyilatkoztak, hogy a 2010 évi kánikula idején nem szenvedtek a hőségtől, az ablakok mellett kinyithatták a zárkák ajtaját is, hogy járjon a levegő és egész nap nyitva voltak a zuhanyozók, akár naponta többször is zuhanyozhattak. A fogvatartottak számára az intézet engedélyezte azt is, hogy – igényük szerint, saját költségen – szúnyoghálót szereljenek fel az ablakokra. Az intézet parancsnoka elrendelte továbbá a tartályos ivóvíz elítéltek részére való folyamatos biztosítását és a krónikus, rendszeresen gyógyszert szedők egészségi állapotának fokozott ellenőrzését, esetleges panasz esetén pedig az azonnali intézkedést. A vizsgálat idején a zárkákban, hasonlóan a szabadlevegőhöz, 27-28 fok volt. A vizsgálat tapasztalatai szerint az objektumban az ÁNTSZ által elrendelt hőségriadó idején is megfelelően érvényesülhettek a fogvatartottak lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez, valamint emberi méltósághoz való joga.
Az intézet egészségügyi osztálya fennakadás nélkül biztosítani tudja a személyi és a fogvatartotti állomány egészségügyi alapellátását. (Az állomány alap- és fogászati ellátása a pálhalmai orvosi rendelőben történik, heti háromszor egy óra rendelési időben, mely a tapasztalatok alapján elegendő.)
Az intézet 3 pszichológusi státusszal rendelkezik, amelyek betöltöttek, ezzel biztosítva minden alegység számára – így Sándorházának is – a külön személyi hátteret, valamint a helyettesítés ellátását is. Az intézet parancsnoka szerint a pszichológusok napi munkavégzésére a fennakadás nem jellemző, a speciális programokban (drog-prevenció, gyógyító-nevelő csoport, befogadás, agressziókezelés) tevékenyen részt vesznek. Mindhárman végzik a szakpszichológusi képzést. Psychiátriai szakrendelést havonta két alkalommal tudnak biztosítani. Sándorháza nem rendelkezik fogászati rendelővel, de heti egy fogászati rendelést biztosítani tudnak. Az orvosi jelenléti idő növelése és az ápolói létszám is biztosítja a folyamatos szolgálat ellátást.  
Az intézet Házirendje, Napirendje minden zárkában megtalálható, melyek valamennyi fogvatartott számára egyértelművé teszik az elvárásokat és a jogosultságokat. A jogok érvényesítésének biztosítása érdekében negyedévente fogvatartotti fórumot tartanak, melynek fő célja az objektum vezetése, és a fogvatartotti populáció közötti párbeszéd, a problémák megfelelő kommunikálása.
A fogvatartottak letéti pénzéből levonható összegek tekintetében a 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet 161. §-a azt tartalmazza, hogy „Az elítélt munkadíjából és a letétjéből levonásnak, illetve végrehajtásnak csak az adó- és illeték jogszabályok, valamint a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Vht.) rendelkezései szerint van helye. Az elítélt munkadíjából az intézet levonja: a tartásra fordított költséghez való hozzájárulás napi összegét, a szükségleti cikkek vásárlására fordítható összeget, a szabadulás idejére kötelezően tartalékolandó összeget”. Jogszabály azonban nem szabályozza azt, hogy hogyan kell eljárnia az intézetnek, ha a fogvatartottnak érkező pénzküldeményt célzottan, a felhasználás jogcímét megjelölve adja fel a feladó, vagyis hogy köti-e az intézetet a pénzösszeg rendeltetésének közlése. Az intézet házirendjének V/4/b. pontja szerint „A pénzküldemény – meghatározott célra történő – felhasználására engedéllyel akkor kerülhet sor, ha a feladó személy jelzi annak rendeltetését, így pl: személyes szükségletre, pénzbüntetés kifizetésére, stb.”, vagyis a feladói feljegyzés a pénz felhasználhatóságát befolyásolja. Emiatt a Házirend szóban forgó pontja nem felel meg a vonatkozó előírásoknak, sérti a jogállamiság elvét és az abból fakadó jogbiztonság követelményét, de felveti a fogvatartott tulajdonhoz való joga sérelmének közvetlen veszélyeztetettségét is.

Összegzés, intézkedéseim
A tapasztaltak alapján megállapítottam, hogy az intézet parancsnoka megfelelően irányítja és koordinálja az ország legnagyobb büntetés-végrehajtási intézetének, beleértve a vizsgálat tárgyát képező két alegységnek is – Mélykút és Sándorháza – a munkáját. Munkatársaival együttműködve, következetes munkával igyekszik biztosítani a fogvatartottak megfelelő elhelyezését, ellátását, munkáltatását, jogaik gyakorlását, gondoskodni az elítéltek neveléséről. A mélykúti alegységben két éve tapasztalt hiányosságok közül mára már többet megszüntetett, Sándorházán pedig a hőségriadó idejére is sikerült megfelelő megoldást találnia.
A jelentésemben feltárt alapvető jogokat érintő visszásságok mielőbbi orvoslása érdekében az alábbi intézkedéseket teszem: 
1. Az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján javaslom a belügyminiszternek, hogy vizsgáltassa meg a Pálhalmai Országos Büntetés-végrehajtási Intézet állománytáblája módosításának, illetve – az intézetben a közelmúltban jelentősen megnövekedett előzetesen letartóztatottak létszámára és a 2010. év augusztusában hatályba lépett szabálysértések miatti őrizetbe vételek, valamint a szabálysértők elzárás büntetéssel való szankcionálására is figyelemmel – Mélykúton a nevelői létszám, Sándorházán a nevelői és felügyelői státuszok emelésének, és az ahhoz szükséges anyagi fedezet biztosíthatóságának lehetőségét.
2. Ugyancsak az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján javaslom a büntetés-végrehajtás országos parancsnokának, hogy – azok biztonsági és garanciális jelentőségére tekintettel – vizsgáltassa meg a Pálhalmai Országos Büntetés-végrehajtási Intézetben újabb beléptetési rendszerek (kapukeretes fémkeresők, valamint különösen Mélykúton és Bernátkúton csomagvizsgálók) kialakításának, továbbá Sándorháza fogvatartotti épületei valamennyi fürdőhelyisége szennyvíz- és vízvezeték rendszerének – soron kívüli – cseréje, burkolatuk teljes felújítása lehetőségét és kísérelje meg az anyagi fedezet központi költségvetésből való biztosítását. 
3. Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem az intézet parancsnokánál, hogy – az elítéltek pénzküldeményei kezelésével összefüggő megállapításaimat megfontolva – módosítsa a Házirend pénzküldemények feladásával kapcsolatos előírásait annak érdekében, hogy az megfeleljen a magasabb szintű jogszabályoknak.

Budapest, 2010. szeptember 30.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.