Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az AJB 5282 /2010. számú ügyben
(Kapcsolódó ügyek: OBH 2484/2008.,OBH 5482/2009., AJB 3051/2010., AJB 6229/2010.,AJB 1566/2010., AJB 3007/2010., AJB 1877/2010., AJB 4387/2010.)

Előadó: dr. Bassola Eszter
Az eljárás megindulása
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának általános helyettese foglalkozott először átfogó vizsgálat keretében a parkolási társaságok eljárásával, melynek eredményeképp 2007 márciusában adott ki jelentést1. 2006 évtől kezdődően ugyanis jelentős számban érkeztek beadványok az Országgyűlési Biztosok Hivatalához, melyekben a panaszosok különböző szempontból sérelmezték a parkolási társaságok eljárását. Az azóta eltelt időszakban az országgyűlési biztos számos vizsgálatot folytatott e társaságok eljárásával összefüggésben, egyebek mellett az egyazon helyen és időben történt pótdíjazással2, a lakossági várakozási hozzájárulásokkal3, a gépjármű nyilvántartással4, a bizonyítási kérdésekkel5, a méltányosság gyakorlásának lehetőségével6 kapcsolatban.
Az elmúlt években a Hivatalunkhoz érkezett panaszok feldolgozása során egyre erőteljesebben rajzolódott ki annak hiánya, hogy a parkolási társaságok által küldött fizetési felszólításokkal szemben előterjesztett panaszok kivizsgálására nem állt fel külön szervezet, nincs olyan jogszabály, amely a parkolási társaságok eljárásával kapcsolatban előterjesztett panaszok kivizsgálásának rendjét meghatározná. Számos beadványban azzal kapcsolatban fogalmazták meg aggályaikat a hozzám fordulók, hogy amennyiben levelükben vitatják a parkolási társaság követelését és arra elutasító választ kapnak, automatikusan a magasabb összegű pótdíj megfizetését követelik tőlük. Többen sérelmezték a parkolási díjak, pótdíjak mértékét és annak az idő előre haladtával történő változásait is.
Ugyancsak számos beadvány érkezett az elmúlt időszakban a budapesti parkolási társaságok által üzemeltetett parkolójegy automaták nem megfelelő működésével kapcsolatban. A legtöbb esetben az automaták nem fogadták el a bedobott pénzérméket, a közelben pedig nem helyeztek ki másik automatát.
2009-2010. év telén a Hivatalunkhoz érkezett beadványok jelentős részében a havazás ideje alatt a várakozóhelyek megtisztításának hiányából fakadó parkolási nehézségeket sérelmezték. A havazás miatt ugyanis a várakozóhelyeket hó lepte el, annak eltakarítása azonban nem történt meg, így bizonyos helyeken nehézkes vagy lehetetlen volt a parkolás, a médiában pedig félreérthető, téves tájékoztatások jelent meg a havazás idején történő parkolási díjfizetési kötelezettséggel kapcsolatban7.
Tekintettel arra, hogy a hivatkozott beadványok felvetették a jogállamiság elve, a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelménye és a tisztességes eljáráshoz való jog (Alkotmány 2. § (1) bekezdés) sérelmének, illetve bekövetkezte közvetlen veszélyének a gyanúját, vizsgálatot – egyes kérdésekben hivatalból – rendeltem el.

A megállapított tényállás
Budapesten az I., II., VI., VII., VIII., XI. és XII. kerületek közterületi parkolóhelyeinek üzemeltetését a Centrum Parkoló Kft. végzi, az általa alapított céltársaság, a Centrum Parkoló Rendszer Kft. közreműködésével. A fővárosban további két önkormányzati tulajdonú parkolási társaság is üzemeltet közterületi fizető férőhelyeket. Az V. kerület területén a Fővárosi Közterületi Parkolási Társulás (FKPT) folytat üzemeltetési tevékenységet. A IX., XIII. kerületek valamint VI., VII. és VIII. kerületek fővárosi tulajdonú útjainak üzemeltetését a Budapesti Önkormányzati Parkolási Kft. látja el.
Az utóbbi időben az ER-PARK Kft. eljárásával kapcsolatban is érkeznek panaszok Hivatalomhoz, amely a parkolási rendszert a Főváros VII. kerület Károly krt., Király utca, Csengery utca, Rákóczi út körüli területen 2009. december 29-től, míg a VII. kerület Csengery utca, Király utca, Városligeti Fasor, Dózsa György utca, Verseny utca, Thököly út, Rákóczi út közötti szakaszán 2010. március 13-tól üzemelteti. Budapest területein egyéb parkolási társaságok is végeznek parkolás üzemeltetést, így például a Margitsziget, illetve a Budapest–Ferihegy–Repülőtér területén.

I. Tekintettel arra, hogy a parkolási társaságok által küldött fizetési felszólításokkal szemben előterjesztett panaszok kivizsgálására nem jött létre külön szervezet, a panaszosok abban az esetben, ha a parkolási társaság a pótdíj elengedésére vonatkozó kérelmüknek nem adott helyt, a Fogyasztóvédelmi Felügyelőségekhez8, illetve hozzám fordultak.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. 
A Hivatalunkhoz előterjesztett parkolási ügyekben, a hatáskörömet szabályozó törvény (Obtv.) értelmében abban az esetben indítottam vizsgálatot, ha a jogorvoslati lehetőségeket a panaszos kimerítette, ez pedig a parkolási ügyekben azt jelenti, hogy a beadvány előterjesztője a Hivatalomhoz történő fordulás előtt panaszával már megkereste a parkolási társaságot és kérelmét illetően elutasító választ kapott.
II. A panaszok előterjesztéséhez kapcsolódóan merül fel az a probléma is, hogy amennyiben a kötelezett panasszal él a parkolási társaság által küldött fizetési felszólításával szemben, úgy annak kivizsgálását követően – ha a közszolgáltató nem ad helyt annak – már automatikusan a magasabb összegű pótdíj megfizetésére kötelezik. 
III. Érkeztek olyan panaszok is, amelyek a díjak, pótdíjak magas mértékére vonatkoztak. Ehhez kapcsolódóan sokan azt sérelmezték, hogy a gépjárműhöz visszaérkezve nem találtak fizetési felszólítást a szélvédőn és csak később kaptak értesítést pótdíj fizetési kötelezettségükről, amelyben már a magasabb összegű pótdíjat követelték tőlük. Ezzel a kérdéssel AJB 4869/2009. számú jelentésemben foglalkoztam, amelyben vizsgálatom eredményeként azt javasoltam Budapest Főváros Közgyűlésének, hogy parkolási kérdéseket szabályozó rendeletét módosítsa annak érdekében, hogy a parkolási pótdíjak befizetésére vonatkozó határidők kezdete az értesítés olyan módjától induljon, amely esetén bizonyított a kötelezett tudomásszerzése.
IV. Ugyancsak számos beadvány érkezett az elmúlt időszakban a budapesti parkolási társaságok által üzemeltetett parkolójegy automaták nem megfelelő működésével kapcsolatban. A beadványok előterjesztői azt sérelmezték, hogy az automaták bizonyos pénzérméket nem fogadnak el, illetve egyáltalán nem fogadnak el pénzérméket és emiatt nem tudják megváltani parkolójegyüket. Különösen akkor okoz ez problémát, ha a legközelebbi automata már másik parkolási társaság üzemeltetésébe tartozik és a nem egységes parkolási rendszer működéséből fakadóan, az annál megváltott parkolójegy már nem érvényes az adott helyre. Érkeztek panaszok azzal kapcsolatban is, hogy a parkolási társaságok telefonon keresztül sok esetben nem elérhetőek, vagy az elektronikusan küldött levelekre nem, vagy csak hosszú idő elteltével válaszolnak.
Korábban, az OBH 4090/2007. számú jelentésemben már megállapítottam, hogy a Fővárosi Közgyűlési rendelet szerinti eltérő tulajdonviszonyokon alapuló, nem egységes parkolási rendszer hatását tekintve a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság, illetve a jogállamiság elvéből következő tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggő visszásságot okoz, ha annak alapján az autóst – aki a tulajdoni viszonyokról, azok jelentőségéről nem kap megfelelő tájékoztatást – azért kötelezik parkolási díj és pótdíj megfizetésére, mivel a lakossági várakozási hozzájárulás vagy a megváltott parkolójegye alapján nem a kerületi önkormányzat, hanem a fővárosi önkormányzat tulajdonában lévő területen parkol. Nem várható el ugyanis az autóstól, hogy minden egyes parkolás alkalmával annak tudatában legyen, hogy a kerületen belül az adott területen történő parkolásra őt a lakossági várakozási hozzájárulása, vagy az érvényes parkolójegye feljogosítja-e. A jelentésben kiemeltem, hogy az is alapvető jelentőségű, hogy az autóst ne érje indokolatlan zaklatás azért, mert a parkolójegyét nem a megfelelő automatánál váltotta meg. A fővárosban azonban az egységes parkolási rendszer mindeddig nem került kialakításra.
A nem vagy nem megfelelően működő automatákkal kapcsolatban Hivatalomhoz érkezett beadványok alapján a legtöbb esetben megkerestem az érintett parkolási társaságok vezetőit, akiket az egyes esetek kivizsgálására kértem. E jelentésem keretei között csak néhány esetet kiemelve van lehetőségem ismertetni a parkoló automaták működésével kapcsolatban folytatott vizsgálataimat, de az általános tapasztalatok közül elsőként szeretném kiemelni, hogy csupán két esetben érkezett olyan válasz – az OBH 2484/2008. számú ügyben a Centrum Parkoló Rendszer és az AJB 5752/2009. számú ügyben a Budapesti Önkormányzati Parkolási Kft.-től – amelyben a parkolási társaságok végül eltekintettek a követelésüktől.
1. Az OBH 2484/2008. számú ügyben küldött megkeresésemre adott válasz szerint a Centrum Parkoló Rendszer Kft. vezetője azt állapította meg, hogy „a szervizjelentés nyilvántartásában rögzített információk alapján a parkolási eseménykor az automata működött, továbbá a másik legközelebb eső automata sem volt hibás, ezért a társaság az ügyfél panaszát elutasította”. A panaszos által később eljuttatott levél alapján a Centrum Parkoló Rendszer Kft. azonban később a parkolási eseményt a körülményekre való tekintettel, az ügyfél panaszát méltányolva zárta le.
2. Az AJB 5752/2009. számú ügyben a panaszos 2008. szeptember 17-én Budapest, XIII. kerület Pannónia utcában parkolt gépjárművével, amikor jegyet szeretett volna váltani a Pannónia u. 66. szám előtti parkolójegy automatánál. Ekkor az automatába egy darab 50 Ft-os pénzérmét dobott be, amely ezt követően nem adott ki jegyet, nem adta vissza a pénzt, nem szakította meg a műveletet. A panasz azt is tartalmazta, hogy az autós 16 óra 16 perckor nyomban a parkolójegy automatán szereplő 478-50-00 telefonszámon értesítette az ügyfélszolgálatot. Az ügyfélszolgálaton felvették a parkoló gépjármű adatait, valamint az automata meghibásodására vonatkozó bejelentését. Ekkor arról tájékoztatták, hogy a társaság a parkolási díjat ezzel a bejelentéssel kiegyenlítettnek tekinti, különös tekintettel arra, hogy a bedobott összeg – az óránként fizetendő 115 Ft alapján – megközelítőleg 26 perc időtartamú parkolás díját fedezi. Előzőek ellenére a gépjárművéhez visszaérkezve fizetési felszólítást talált a szélvédőjén. A panaszos sérelmezte, hogy bejelentése és az arra kapott tájékoztatás ellenére parkolási díj és pótdíj megfizetésére kötelezték, ezért levelében arra kérte a társaságot, hogy tekintsen el követelésétől, hiszen az automatába bedobott összeg még további 10 perc időtartamú parkolásra lett volna elegendő. A parkolási társaság 2008. október 3-án kelt levelében azonban azt a tájékoztatást adta, hogy követelését fenntartja, hiszen a bejelentés alapján a műszerészek a jegykiadó automatát átvizsgálták és hibát nem észleltek. A beadvány előterjesztője előzőeken túl azt is aggályosnak tartotta, hogy az automaták maximum 25 darab pénzérme elfogadását teszik lehetővé, így egy több óráig tartó parkolás esetén csak nagyobb értékű pénzérmékkel lehet fizetni, egyébként nehézkes, akár nem is lehetséges a fizetés. 
A panasz alapján megkerestem a parkolási társaság vezetőjét, aki az ügy kivizsgálását követően arról tájékoztatott, hogy a panaszos által tett bejelentés (16 óra 17 perc) után az automaták hibanaplója alapján még aznap 16 óra 32 perckor a műszerészek egy tesztérmével megállapították, hogy az automata rendben működik. Az automata ürítésénél a túlfizetést nem tapasztalták, a beadványban foglaltakat pedig, mely szerint a diszpécser 50 Ft ellenében megközelítőleg 26 perces parkolást engedélyezett, nem állt módjukban ellenőrizni, mivel a telefonbeszélgetéseket nem rögzítik.
Előzőek ellenére a parkolási társaság az ügyet méltányosságból lezárta és erről a panaszost is tájékoztatta.
A beadványban sérelmezett azon problémával kapcsolatban, mely szerint a parkoló jegykiadó automaták 25 darab pénzérmét fogadnak, a társaság ügyvezetője arról tájékoztatott, hogy a budapesti automaták egységesen ilyen számú érmét fogadnak el, mivel így, ha az ügyfél megszakítja valami miatt a tranzakcióját, akkor az addig bedobott pénzérméit a jegykiadó automata azonnal vissza tudja adni. A kezelhető érmék számát a visszaadó nyílás mérete is meghatározza. Ezt a pénzérme darabszámot a gyártók több évtizedes tapasztalatok alapján határozták meg, melyet a parkolási társaság az automatákon több nyelven is feltüntet. A parkolási társaság által vezetett statisztikák szerint az egy parkolási eseményre jutó díj kb. 210 Ft, amely a társaság álláspontja szerint a forgalomba lévő pénzérmékkel kifizethetőek. Az ügyvezető tájékoztatása szerint a beadvány ezen részében felvetettekkel kapcsolatban a parkolási társaság nyilvántartása szerint nem éltek panasszal. 
3. Az OBH 3499/2009. számú beadvány előterjesztője 2009. március 26-án 17 óra 09 perckor Budapest, Terézvárosban a Szófia és Izabella utca sarkán lévő parkolóóránál parkolási kártyával szeretett volna parkolójegyet váltani, a parkolási társaság által működtetett parkolójegy automata azonban a panaszos által feltöltött, érvényes három darab kártya közül egyiket sem fogadta el, emiatt kénytelen volt készpénzzel fizetni. Ezt szerette volna a parkolási társaság ügyfélszolgálati irodáján bejelenteni, azonban a telefon állandóan foglalt, a társaság elérhetetlen volt. Beadványában a panaszos azt is sérelmezte, hogy a parkolási társaság csak két ügyfélszolgálati irodát működtet. A beadvány alapján megkerestem a parkolási társaság vezetőjét és az ügy kivizsgálását kértem tőle. A parkolási társaság ügyfélszolgálati igazgatója válaszában kiemelte, hogy a rendelet pontosan meghatározta a parkolás-gazdálkodási rendszer területi, műszaki, jogi és pénzügyi üzemeltetési feltételeit. A társaság pedig a Fővárosi Önkormányzatok Parkolási Társulásával kötött üzemeltetési szerződés értelmében, a parkolási rendszert mindig a hatályos Fővárosi Közgyűlési rendeletben előírtak szerint üzemelteti. Az automatizált közterületi fizető parkolási-rendszer alapját a társaság válasza szerint a SIEMENS Prisma típusú parkolójegy-kiadó automatái és a hozzájuk tartozó üzemeltetési rendszer képezi. Valamennyi automata GSM rendszerű távfelügyelettel került kiépítésre, amely lehetővé teszi, hogy az automaták műszaki állapotáról on-line módon érkezzenek adatok a diszpécser központba. Ha az automata műszaki állapota eltér az üzemszerű állapottól, munkatársaik a lehető legrövidebb idő alatt kijavítják a hibát. Az üzemzavar ideje alatt pedig arra kérik ügyfeleiket, hogy a legközelebbi másik automatánál váltsák meg parkolójegyeiket. Az ügyfélszolgálati igazgató válaszlevelében azt is megemlítette, hogy a parkolási kártyával történő fizetés mellett a várakozási díj megfizethető mobil telefon igénybevételével is, a parkolási kártya pedig visszaváltható. A társaság vezetője kérdésemre, mely szerint tervezik-e új ügyfélszolgálati iroda megnyitását, arról tájékoztatott, hogy azt nem tervezik, mert az ügyfelek részéről érkező észrevételek többsége kezelhető e-mail, fax és postai úton megküldött beadványok útján is.
4. Az AJB 1375/2009. számú ügyben a panaszos a gépjárművével 2008. december 5-én 15 óra 15 perckor történt parkolás során Budapesten a Katona József utcában próbált parkolójegyet váltani. Panasza szerint számtalanszor próbálkozott 100 Ft-os pénzérme bedobásával, az automata azonban csak egy érmét fogadott el. Ekkor megpróbált a Váci út másik oldalán is jegyet váltani, ott azonban ugyanez a helyzet állt elő, emiatt csak egy 100 Ft-os pénzérmének megfelelő időre váltott – tudott váltani – parkolójegyet. Később az autójához visszaérkezve fizetési felszólítást talált gépjárműve szélvédőjén. A panaszos nem tartotta jogosnak a Budapesti Önkormányzati Parkolási Kft. követelését, mivel váltott volna parkolójegyet a parkolás teljes időtartamára, azonban ez a parkolási társaság parkolójegy automatájának nem megfelelő működése miatt nem volt lehetséges. Előzőeket levelében jelezte a parkolási társaságnak, azonban a társaság válaszában kifejtette, hogy feltehetően nem megfelelően kezelte az automatát vagy a felhasználni kívánt érme kopott volt. A beadvány alapján megkerestem a parkolási társaság vezetőjét és az ügy kivizsgálására kértem. Az ügyvezető arról tájékoztatott, hogy a parkolási társaság 2008. december 5-én 17 óra 31 perckor helyezett el fizetési felszólítást a gépjármű szélvédőjén. A panaszos bejelentésének kivizsgálását követően a parkolási társaság azt állapította meg, hogy a pótdíjazás időpontjában automata hiba nem állt fenn. Az automaták ellenőrzése üzemidő alatt folyamatos, a parkoló ellenőrök naponta 7-8 alkalommal visszatérően ellenőrzik működésüket és hiba esetén azt azonnal jelzik a diszpécsernek. Az automaták valamennyi, forgalomban lévő magyar pénzérmét elfogadnak. A parkolójegy kiadó automaták érmevizsgálóiba a pénzérmék paramétereit előre beprogramozzák. Ezek az érmeszelektorok az ügyvezető tájékoztatása szerint világszínvonalú kivitelűek és a pénzérme elfogadási arányuk közel 100 %. Az ügyvezető levelében jelezte, hogy napi egy-két esetben kap a parkolási társaság a pénzérme elfogadásával kapcsolatosan jelzést, míg egy napon hozzávetőlegesen 10 ezer érmével fizető parkolási esemény történik.
5. Az AJB 2543/2010. számú beadványa és mellékletei szerint a panaszos a gépjárművével 2009. augusztus 5-én 11 óra 48 perckor történt parkolás során Budapesten a Nyugati Pályaudvar melletti felüljáró alatt 240 Ft-ért parkolójegyet váltott, melynek érvényessége lejártát követően újabb jegyet szeretett volna váltani, azonban az automata a nála lévő két darab 100 Ft-os pénzérme egyikét sem fogadta el. Ekkor a közeli bevásárlóközpontba ment be, hogy pénzt váltson, azonban mire visszaért már fizetési felszólítást talált a gépjárműve szélvédőjén. Sérelmezte, hogy a parkolási társaság olyan esetben kötelezi parkolási díj és pótdíj megfizetésére, amikor a parkolási társaság üzemeltetésébe tartozó automata hibája miatt nem tudott parkolójegyet váltani. Előzőeket levelében jelezte a parkolási társaságnak, amely azonban válaszlevelében előadta, hogy a jelenleg forgalomban lévő 100 Ft-os pénzérme olyan vasötvözetből készül, amely elektrosztatikusan könnyen feltöltődik, valamint a pénzérme bekoszolódhat, bepárásodhat, amelyek miatt a jegykiadó automata nem minden esetben ismeri fel elsőre az érmét, ezért az átesik a készüléken. A beadvány alapján megkerestem az érintett parkolási társaság – a Budapesti Önkormányzati Parkolási Kft. – vezetőjét és az ügy kivizsgálására kértem. Az ügyvezető mindenekelőtt kiemelte, hogy a társaság üzemeltetésébe tartozó minden automatára fel van tüntetve a hiba bejelentési telefonszám, a bejelentést követően pedig a parkolási társaság haladéktalanul intézkedik a hiba elhárítása érdekében. A beadvánnyal érintett napon az ügyvezető tájékoztatása szerint a diszpécser szolgálat bejelentést nem rögzített az automata hibájával kapcsolatban, illetve 08.00-20.00 között a parkoló őrök sem jeleztek automata meghibásodást a jelzett területről. Az ügyvezető válaszában végül arról tájékoztatott, hogy mivel a jármű vezetője a pótdíjfizetési felszólítás kiállításakor várakozási díj megfizetése nélkül, illetve érvényes parkolójegy nélkül várakozott, a parkolási társaság a követelésétől eltekinteni nem tud.
Az előzőekben ismertetett panaszok esetén, amelyekben a parkolási társaság vezetője arról tájékoztatott, hogy a konkrét eset vizsgálata során nem tárt fel hibát, a legtöbb esetben tekintettel arra, hogy a hatáskörömet szabályozó törvény nem ad számomra lehetőséget bizonyítási eljárás lefolytatására, az ügyeket lezártam. 
Figyelemmel azonban arra, hogy az automaták nem megfelelő működésével kapcsolatban továbbra is érkeznek panaszok a Hivatalunkhoz, továbbá arra, miszerint a parkolási társaságok által nyújtott szolgáltatás alapvető eleme a megfelelően működő parkolójegy automata, ebben a kérdésben hivatalból rendeltem el vizsgálatot. A 2010-ben e tárgyban érkezett egyes panaszok alapján már nem indítottam külön vizsgálatot, az azokkal kapcsolatos megállapításaimat is e jelentésem keretei között kívánom megtenni.
A már jelzett korábbi vizsgálatomban az egyes parkolási társaságok vezetőitől az alábbi kérdésekben kértem tájékoztatást: 
-	Végeznek-e ellenőrzést a telefonos ügyfélszolgálat megfelelő működésével kapcsolatban? Ha igen, hogyan történik ez? 
-	Érkeztek-e a parkolási társasághoz panaszok a telefonos ügyfélszolgálat elérhetetlensége miatt? Mi lett a panaszok kivizsgálásának eredménye? 
-	Előfordulhat-e, hogy a parkolási társaság telefonos ügyfélszolgálatán keresztül hosszú ideig nem lehet az ügyintézőkhöz jutni? 
-	Hogyan működik az elektronikus úton történő ügyintézés? Átlagosan mennyi idő elteltével kapnak választ az autósok elektronikus úton eljuttatott levelükre?
-	Mit terveznek a telefonos ügyfélszolgálat és az elektronikus ügyintézés területén esetlegesen fellépő hibák kiküszöbölése érdekében?
-	Mi indokolja, hogy a személyes ügyintézésre lehetőséget adó ügyfélszolgálati irodák félfogadási ideje heti két napon legkésőbb délután 17.30 óráig tart, noha a díjfizetési kötelezettség a 8h-18h között áll fenn?
-	Tervezik-e az ügyfélfogadási idő legalább egy napon történő meghosszabbítását az esti órákig annak érdekében, hogy az ügyfelek az általános munkaidő letelte után is felkereshessék irodájukat? 
-	Hogyan ellenőrzik a parkolójegy automaták működését?
-	Érkeztek-e panaszok azzal kapcsolatban, hogy az automaták bizonyos pénzérméket nem fogadnak el? Mi miatt lehetséges ez? Mit tettek a hiba kijavítása érdekében?
-	Amennyiben panasz érkezik azzal kapcsolatban, hogy az autós amiatt nem tudott parkolójegyet váltani, mivel az automata nem fogadta el a pénzérmét, hogyan történik a hiba feltárása, visszakeresése, annak bizonyítása? 
-	Amennyiben beigazolódik, hogy az automata nem működött megfelelően, a parkolási társaság eltekint-e a parkolási díj és pótdíj követelésétől?
-	Mi miatt nem lehetséges a parkolójegy automatáknál a bankjeggyel történő fizetés? Tervezik-e azok átalakítását? 
A Centrum Parkoló Rendszer Kft. ügyvezetője tájékoztatásában mindenekelőtt azt emelte ki, hogy a társaság a hatékony ügyfélszolgálat biztosítása érdekében természetesen rendszeres ellenőrzést végez: technikai berendezéseik mérik a bejövő hívások számát, ezenfelül az ügyintézőt kérő hívások számát, valamint a felvett hívások számát külön is. Átmeneti túlterheltség következtében előfordulhat, hogy a társaság telefonos úton nehezebben elérhető, e körben már érkezett is a Társasághoz észrevétel. A panaszok számát és az általuk esetenként a telefonon előadott jognyilatkozat időtartamát – amely gyakran még csak nem is a parkolási tevékenység körébe eső panaszokat fogalmaz meg – előre tervezni a legnagyobb gondosság mellett sem lehetséges így az időszakos és átmeneti túlterheltség nem zárható ki. Amennyiben az ügyfélszolgálat el nem érhető volta okán, az idő haladtával emelkedne meg a pótdíj mértéke, úgy a körülményekre való tekintettel a többletet nem hárítják az ügyfelekre.  A megkeresés időpontjában hatályos Budapest főváros közigazgatási területén a járművel várakozás rendjének egységes kialakításáról, a várakozás díjáról és az üzemképtelen járművek tárolásának szabályozásáról szóló 19/2005. (IV. 22.) Főv. Kgy. rendelet 6. számú melléklete részletesen rendelkezik a parkolásüzemeltetés feltételeiről. Az ekkor hatályos rendelet II. pontja rögzíti – amely egyébként e tekintetben azóta sem változott –, hogy a parkolásüzemeltető köteles munkanapokon 9.00 órától 17.00 óráig nyitvatartó ügyfélszolgálati irodát üzemeltetni, ott minden parkolásüzemeltető által használt parkolási kártyát árusítani, a parkolással kapcsolatos panaszokat felvenni. 
A technikai feltételeket rögzítő pont pedig a jegykiadó automaták megfelelőségi kritériumait határozza meg, amelynek c) pontja szerint az automaták az 5 forintos és ennél nagyobb névértékű valamennyi pénzérmét elfogadják.
Az ügyvezető válaszában hangsúlyozta, hogy a társaság a mindenkori jogszabályi előírásokat szem előtt tartva jár el a parkolásüzemeltetés során, így a hatályos rendeletnek megfelelően munkanapokon napi 8 órás személyes ügyfélszolgálatot biztosít két helyszínen is, ezen felül – bár a rendelet a kötelezettséget nem rögzíti – a társaság telefonos ügyfélszolgálatot is biztosít munkanapokon 8-18-ig, továbbá a levél és e-mail útján érkező megkereséseket is fogadja.
A parkolójegy automaták megfelelősége körében a diszpécserek on-line értesülnek az esetleges hibákról, így például az akkumulátor alacsony töltéséről, a jegyek nyomtatásához szükséges papír mennyiség csökkenéséről, a nyomtató hibájáról, stb. Ezen eseti javítási, karbantartási munkákon felül a társaság gondoskodik a rendszeres állagmegőrző karbantartásról is. Az automatizált értesítésen felül a parkolási ellenőrök is gondoskodnak az esetleges hibák jelentéséről, továbbá maguk az ügyfelek is jelzik, amennyiben hibát észlelnek. A társaságot a válasz szerint az ügyfelek olykor az automata hibájával kapcsolatos panasszal keresik meg, mely esetben, amennyiben a jelzett hiba valósnak bizonyul, a társaság természetesen az ügyfél javára eljárva zárja le a parkolási eseményt. A rendelet előzőekben kiemelt szakasza rögzíti, hogy az automata az 5 forintos és ennél nagyobb névértékű valamennyi pénzérmét elfogadja, a papírpénz elfogadását nem írja elő. Az ügyvezető megjegyezte, hogy papírpénz elfogadása esetén egyidejűleg többszáz automatánál lehetetlen lenne biztosítani, hogy az automatákban megfelelő mennyiségű váltópénz is legyen, annak érdekében, hogy az a papírpénzből a többletet visszaadja.
A válaszban összegzésül arról tájékoztatott az ügyvezető, hogy a társaság által alkalmazott automaták a rendeletben szereplő valamennyi feltételnek megfelelnek, így a jogszabályban rögzített paraméterek maradéktalanul teljesülnek. A parkolási szolgáltatással kapcsolatban – a jogszabály adta keretek között – a társaság igyekszik az ügyfelek méltányos érdekeit szem előtt tartva eljárni, amelynek érdekében folyamatos fejlesztések útján kívánják a minél gyorsabb és egyszerűbb ügyintézést biztosítani. 
A parkoló automaták működésével kapcsolatban a már ismertetett kérdésekkel fordultam a Fővárosi Közterületi Parkolási Társulás (továbbiakban: FKPT) ügyvezetőjéhez, aki az alábbiakról tájékoztatott:
Az FKPT ügyfélszolgálata 1996. április 19-e óta üzemel. Kezdetben 8-18 óráig tartott nyitva, azonban az ügyfélforgalom nem igényelte a teljes üzemidőben történő nyilvántartást. A 38/1993 (XII. 27.) Főv. Kgy. számú rendeletet, majd az azt felváltó 19/2005. (IV. 22.) Főv. Kgy. számú rendelet szerint – amely e tekintetben azóta sem változott – munkanapokon 9-17 óráig kell nyitva tartani az ügyfélszolgálati irodákat. A parkolási társaság vezetője mellékelte azt az ábrát, amely az ügyfélszolgálat forgalmát mutatja órákra bontva. A 15-16 óra közötti ügyfélforgalom a reggeli forgalom felét sem éri el, a 16-17 óra közötti forgalom pedig a harmadát sem. Az ügyfélszolgálat telefonos működését statisztikai kimutatások készítésével vizsgálják. A 2007 és 2008-as években összesen 21 965 telefonhívást intéztek az ügyfélszolgálaton. A betelefonálók zöme csak tájékoztatást kért. Konkrét eseményhez kötött hívás, ami kiszabott pótdíjakkal, vagy a kiküldött leveleikkel kapcsolatos, összesen 1885 db (8,6%) volt. Ebből 714 esetben azonnal elfogadhatták a panaszt, szükségtelen volt a személyes megjelenés. A telefonos panaszok elfogadása leginkább a mobil telefonos díjfizetés, vagy téves adatbevitel (pl. rendszám tévesztés) esetén történhet. Adatvédelmi okokból viszont nem lehet telefonon intézni a felszólító levelekkel kapcsolatos ügyeket, hiszen információt csak a tulajdonosnak, vagy az ő meghatalmazásával rendelkező személyeknek tudnak adni, telefonon pedig erre nincs mód.
A telefonos elérhetetlenséggel kapcsolatban akkor érkeznek panaszok, amikor a felszólító leveleket a társaság kiküldi. Ekkor annak ellenére, hogy telefonon nem lehet érdemi ügyintézést folytatni, rengetegen próbálják a társaságot elérni és előfordul, hogy az ügyintézők foglaltak. Mind a honlapon, mind pedig a felszólító levélben igyekeznek azonban tájékoztatást adni az ügyfelek részére a teendőkről. A 2007. és a 2008. években összesen 5114 e-mail érkezett az ügyfélszolgálatra. Ebből a tényleges panaszok száma 1747 db volt, a többi információ kérés. Összesen 818 esetben fogadták el a panaszt, 924 esetben el kellett azt utasítaniuk. Az elektronikus levelekre a legtöbb esetben aznap, vagy egy-két napon belül válaszolnak. Ha a panasz részletesebb vizsgálatot igényel (pl. automata hibára való hivatkozás), akkor is két héten belül válaszolunk. A válasz szerint az elektronikus levelezés az egyre több kéretlen levél miatt teljesen bizonytalanná vált, a különféle spam-szűrők miatt előfordulhat, hogy nem kapják meg az ügyfelek levelét, vagy a társaság levele nem érkezik meg a címzetthez.
A parkolási társasághoz érkezett legtöbb megkeresés tájékoztatást kérő, általános jellegű kérdés. Emiatt a honlapjukon folyamatosan tájékoztatják az ügyfeleiket a jogszabályi változásokról és a gyakran ismételt kérdések menüpontban a gyakorlati tudnivalókról annak érdekében, hogy csökkentsék a felesleges és időigényes telefonbeszélgetések számát. Tervezik továbbá a telefonos rendszer fejlesztését is, ahol a legfontosabb tudnivalókról az ügyfeleket menürendszer használatával tudják tájékoztatni, az egyedi ügyek kezelésére pedig így könnyebben lesznek elérhetők a munkatársaik.
Az ügyvezető álláspontja szerint az ügyfélfogadási időt a gyakorlati igények alapján állapította meg a fővárosi jogszabály, annak időtartamának megváltoztatását a társaság nem tervezi.
Az FKPT ügyvezető válasza szerint a parkolójegy kiadó automaták működését alapvetően az ügyfelek ellenőrzik, minden jegy vásárlásakor. Meghibásodásra utaló jelek esetén az automatán feltüntetett telefonszámon lehet ezt jelezni. A műszerészek először a bejelentett hibát vizsgálják meg és amennyiben szükséges, elvégzik a javítást. Ezután pedig az egész készülék általános működését is leellenőrzik, ez pedig rögzítésre kerül a hibabejelentési naplóban. Az automaták működésének ellenőrzését a parkoló ellenőrök is végzik, akik szintén azonnal jelzik, ha egy készülék nem működik, vagy azt is, ha ún. figyelmeztető jelzést ad. Ez utóbbit egy zöld lámpa jelzi, amikor a készülék még működőképes, de pl. kezd kifogyni a jegytekercs, vagy majdnem tele van a pénzkazetta. Ezen jelzéseket is megvizsgálják és a szükséges intézkedéseket megteszik. Az automaták ellenőrzését ezen felül érmegyűjtőik is végzik, akik pl. a leírt figyelmeztető jelzések esetében is el tudnak járni (jegytekercs csere, akkumulátor csere). Havi egyszeri alkalommal minden működő készülék órája kalibrálásra kerül, ez után az állítást végző személy a készülék működését leellenőrzi. Végül a készülékek félévente tervszerű megelőző karbantartáson esnek át, amely a készülék minden funkciójának ellenőrzéséből, a berendezés tisztításából, kopó alkatrészek vizsgálatából, szükség szerinti cseréjéből áll.
A parkoló jegykiadó automata a bedobott érméket méret és anyagminőség, a betáplált paraméterek alapján vizsgálja. A peremhibás, sérült, idegen érméket nem fogadja el. A 100 Ft-os érmék, melyek duplex anyagúak, magukban hordják a mágneses tulajdonságok eltérésének lehetőségét, így egyes érméket (ahogyan Európában az Euró érméket) a berendezések nem fogadnak el. Az érmék anyagát nem a parkolás üzemeltetők határozzák meg, a 200 Ft-os érme bevezetése előtt az MNB megkereste többek között az automata üzemeltetőket, forgalmazókat is. Egyetlen egyértelmű, határozott kérésük volt csupán, az új 200 Ft-os egyetlen anyagból készüljön, sajnos ezzel ellentétes döntés született. Az anyagminőség vizsgálatot az automatákban nem lehet kikapcsolni, mert ekkor méretben megegyező, egyszerű hamisítványokat is elfogadnának a készülékek. A társaság emiatt ösztönzött mindenkit a készpénzkímélő fizetési módok használatára.
Panasz esetén a hibajelentési naplóban rögzített adatok alapján történik annak kivizsgálása. Először is történt-e hibajelentés, amennyiben történt, egyértelmű-e a hiba? Amennyiben nem egyértelmű a műszerész hiba megállapítása, a készülék hibaszalagján mi van rögzítve és a hibajelentést követő napokon jelennek-e meg hasonló jellegű bejelentések, melyek utalhatnak a kérdéses hibára? Amennyiben készülék hiba megállapítható, vagy akár csak nagy valószínűséggel feltételezhető, a felszólamlást elfogadják, annak ellenére, hogy Magyarország legsűrűbb automata hálózatát üzemeltetik, hiszen a válasz idején 22,6 férőhelyet látott el átlagosan egy készülék. 
Az FKPT ügyvezetője a bankjeggyel történő fizetéssel kapcsolatban kiemelte, hogy azt a műszaki kialakítás, az energiaigény és a várható vandalizmus miatt a gyártók sem preferálják. A bankjegyek elfogadása parkolóházakban, kamerával őrzött fizető automatáknál szokásos. Ezen berendezések mérete, kialakítása, ára nem teszi lehetővé közterületen történő alkalmazásukat. A mobil telefonos díjfizetés azonban a társaság teljes üzemeltetési területén használható. Mind az előre fizetett rendszer, mind a szerződést és előzetes regisztrációt nem igénylő ad-hoc rendszerű mobil telefonos díjfizetés használható üzemeltetési területükön. 
A Budapesti Önkormányzati Parkolási Kft. (továbbiakban: BÖP Kft.) vezetője a szóban forgó tárgyban küldött megkeresésemre a következőkről tájékoztatott:
A parkolás rendjét szabályozó a megkeresés idején hatályos 19/2005. (IV.22.) számú Főv. Kgy. rendelet szerint a várakozóhelyek 80 %-nál a jegykiadó automatákat a parkolóhelyektől 50 méteres távolságon belül kell biztosítani. Ennek a társaság a válasz szerint teljes egészében eleget is tesz. Az ügyfelek a jegyvásárlási problémáik megoldása érdekében a határoló területeken elfogadják a másik parkoló társaságok jegyeit. A BÖP Kft. automatáin szerepel diszpécser szolgálatuk telefonszáma, melyen reggel 8. 00 és 18. 000 között az ügyfelek bejelentéseket tehetnek.
Az ügyvezető válasza szerint az ügyfélszolgálati tevékenységüket (írásos és telefonos) folyamatosan ellenőrzik, belső továbbképzés során a dolgozóikat fejlesztik. Egy-egy „mystery” hívással vagy parkolással győződnek meg a munkájuk színvonaláról, hatékonyságáról. Az elérhetőséggel kapcsolatban a társasághoz nem érkezett panasz, minden ügyintéző azonnal felveszi a hozzá beérkező hívásokat. Természetesen esetenként előfordulhat, hogy egy-egy hosszabb ügyféltelefon miatt többet kell várakozni, de már dolgoznak egy új, korszerűbb telefon rendszer bevezetésén, mely nagyban segíti, hogy az ügyfél az illetékes ügyintézőhöz gyorsan jusson el. 
A társaság nem tesz különbséget a beérkezett panaszok között. Teljesen mindegy milyen módon (posta, személyes, e-mail, fax) érkezik a panasz az ügyfélszolgálathoz, azok a rendszerben iktatásra kerülnek és a válasz 30 napon belül elkészül.
A válasz idején – 2009. április – hatályos rendelet 6. számú melléklete meghatározta az ügyfélszolgálati nyitvatartási kötelezettséget is. E rendelet szerint a parkolás üzemeltető köteles munkanapokon 9.00 órától 17. 00 óráig nyitva tartó ügyfélszolgálati irodát üzemeltetni. Természetesen a telefonos diszpécserszolgálat 8.00 és 18.00 között az ügyfelek rendelkezésére áll bármilyen bejelentés vonatkozásában. Az ügyvezető arról tájékoztatott, hogy a nyitvatartási idejüket felülvizsgálják, az éves várakozási engedélyek kiadásának időszakában már eddig is több hónapon át hosszított ügyfélszolgálati időben tartottak nyitva. 
Az automaták ellenőrzése üzemidő alatt folyamatos, a parkoló ellenőrök naponta 7-8 alkalommal visszatérően ellenőrzik működésüket és hiba esetén azt azonnal jelzik a diszpécsereknek. Hibajelentést az ügyfelek is tehetnek az automatán feltüntetett telefonszámon. Ezeket a hibajelentéseket a diszpécser zárt web-es felületen rögzíti. A területen ügyeletet tartó műszerészek- a mobiltelefonjaik segítségével – a web-es felületen saját körzetükhöz tartozó hibákat szinte azonnal látják és egy órán belül kivizsgálják, kijavítják. Nagyobb hiba vagy rongálás esetén értesítik a szakszervizt. A javítás befejezésének tényét szintén a web-es felületen pontos időponttal rögzítik. Természetesen, ha az ügyfél azalatt kapja a pótdíját, míg a javítandó automata helyett egy távolabbi automatánál vásárolja meg a parkolójegyét, az eseményt fizetés nélkül lezárják.
Az ügyvezető tájékoztatása szerint az automaták valamennyi, forgalomban lévő magyar pénzérmét elfogadnak. A parkolójegy kiadó automaták érmevizsgálóiba a pénzérmék paramétereit előre beprogramozzák. Ezek az érmeszelektorok világszínvonalú kivitelűek és a pénzérme elfogadási arányuk meghaladja a 98%-ot. Napi egy-két esetben kapnak pénzérme problémával kapcsolatosan jelzést, míg egy napon kb. 10 000 érmével fizető parkolási eseményük van. Álláspontjuk szerint a fenti egy-két esetben a pénzérme kopása az átlagot meghaladó lehet és ezért az automata azt nem fogadja el.
Amennyiben az ügyfél bejelenti a diszpécsernél, hogy érméjét az automata nem fogadja el, egy tesztérmével ellenőrzik az automatát és az így megvásárolt teszt jegyet a hibanaplóhoz csatolják. A jegykiadó automatákon jól látható a hibabejelentésre szolgáló telefonszám. A diszpécser a hibabejelentéseket 8. 00 és 18.00 óra között fogadja: internetes naplóban rögzíti a helyszínt, a gépjármű rendszámát és így erről szinte azonnal értesülnek a területen lévő műszerészek. A javításról jegyzőkönyv készül, ami bekerül a számítógépes rendszerükbe, ahonnan bármikor visszanézhető. Kiállított fizetési felszólítások esetében írásbeli panasszal élhet ügyfelük. A panasz kivizsgálása során a műszerészek jegyzőkönyveit is figyelembe veszik. Természetesen, ha valóban hibás volt a készülék, ezt elismerve a parkolási eseményt fizetés nélkül lezárják. 
Az ügyfelek érdekében a parkolójegy kiadó automatáiknál jelenleg is több módon lehet a parkoló-díjat rendezni: érmével, parkoló kártyával és mobil telefon segítségével. Ezen túlmenően az új parkolási övezetek kialakításánál tervezik a bankkártyával történő fizetési mód bevezetését is. A parkolójegy automatáiknál a bankjeggyel történő fizetés több szempontból nem lehetséges. Biztonságtechnikai és műszaki szempontból azért, mert az automaták döntő többsége – ellentétben az ATM – ekkel, melyeket falba építenek – nyílt utcákon, járdaszélén helyezkedik el. Pénzügyi szempontból, pedig azért, mert a bankjegy elfogadása esetén a visszajáró összeg visszaadását is biztosítani kell. Ebben az esetben nem csak az automaták kiürítéséről van szó, hanem a visszajáró pénz feltöltéséről is. Az információik szerint Európában, nyílt utcán nincs olyan parkolójegy automata, amely bankjegyet elfogadna. Az előzőekben említett szempontok miatt nem tervezik és nem támogatják a bankjegyet is elfogadó parkolójegy kiadó automaták bevezetését. Tervezik és támogatják viszont a készpénzkímélő módok elterjesztését, például a bankkártyával történő fizetési mód megvalósítását.
Az AJB 5282/2010. számú ügyben a panaszos azt sérelmezte, hogy a Centrum Parkoló Rendszer Kft. automatái a 320 Ft/óra díjtételű területeken a díjfizetési időszak vége előtti negyed órán belül, ha csak a díjfizetési időszak végéig szeretnének jegyet venni, azt írják ki 100 Ft-os pénzérme bedobásakor, hogy a „minimális díj 80 Ft”. Ugyanakkor a 100 Ft-os, illetve a 100+20 Ft-os pénzérmét nem fogadják el és visszadobják. Az automatán megadott telefonszámon működő ügyfélszolgálat a panasz szerint ilyenkor közli, hogy az automata jól működik, a hiba oka a rendeletben megállapított negyedórás alapú számlázás és nagyobb mértékű túlfizetést javasol, egyébként nem ad jegyet az automata. A panaszos beadványában sérelmezte, hogy az automata miért nem fogad el a minimálisan kiírt 80 Ft helyett többet, mikor egyéb időszakban ilyen korlátozás nincs, illetve az ügyfélszolgálat miért kér még ennél is jelentősebb túlfizetést, amikor az autós csak 15 percnél rövidebb ideig szeretne parkolni. A beadványban a panaszos azt is jelezte, hogy az ügyfélszolgálatokon sok esetben nem veszik fel a telefont.
Az AJB 4387/2010. számú ügyben a panaszos 2010. június 16-án 16 óra 53 perckor szeretett volna 18 óráig parkolójegyet váltani a XII. kerület Csörsz utcában a kötelező fizetés idejéig. 400 Ft-ot (2 darab 200 Ft-os pénzérme) helyezett az órába, mivel a parkolás díja egy órára 320 Ft, így a fennmaradó percekre (7 perc) ez az összeg bőven fedezte a díjat. Az óra azonban minimum 80 Ft-ot jelzett, de nem írta, hogy milyen időegységre elég a jegy és nem lehetett jegyet sem nyomtatni. A panaszos ugyanebben az utcában egy másik automatánál is próbálkozott, de eredménytelenül. A panaszos nem értette a problémát, így csak 200 Ft-ot dobott be, mert ezt az automata elfogadta, de az összeg csak 17 óra 31 percig volt elegendő. A panaszos kétszer felhívta a Társaság hibabejelentőjét, de azt nem vették fel, ezért kihelyezte a megváltott parkolójegyet a gépjárműve szélvédője mögé, majd saját ügyintézése miatt eltávozott. 18 óra után érkezett a gépjárművéhez, ahol fizetési felszólítást talált a szélvédőn, amely 17 óra 41 perckor került kiállításra. 
A panaszos másnap felhívta az ügyfélszolgálatot, ahol ígéretet tettek arra, hogy utánanéznek, hogy a saját szervízhálózatuk jelzett-e hibát, egyidejűleg kérték, hogy panaszát írásban jelezze a Társaságnak. Ezt meg is tette, azonban levelére elutasító választ kapott a parkolási társaságtól, amelyet azzal indokoltak, hogy a szóban forgó időpontban hibát nem találtak az automata működésében. Ekkor azonban az eredetileg 3520 Ft-os pótdíj összeg helyett már 9920 Ft megfizetésére szólították fel, azzal, hogy az alappótdíj öt naptári napon belül nem került befizetésre. A hozzám forduló sérelmezte, hogy nem kapott választ a parkolási társaságtól arra, hogy mi a teendő ilyen esetben. Az esettel kapcsolatban megjegyzendő, hogy a panaszos férje később ugyanezen időpontban ugyanezen a helyen megkísérelt jegyet váltani és ekkor tapasztalta, hogy az egy óra 7 percre elegendő 350 Ft helyett az automata 500 Ft-ért enged jegyet váltani, amely másnap reggel 8 óra 27 percig történő parkolásra jogosít. A panaszos sérelmezi, hogy az automaták oly módon vannak beállítva, hogy másnap reggelig kell fizetni a parkolásért, holott ő csak aznap este 18 óráig parkolt az adott helyen és erre az időtartamra 350 Ft lenne az adott helyen a parkolási díj. Ehhez képest 400 Ft-ot szeretett volna bedobni az automatába, amely ekkora összegért nem engedélyezte a jegy megváltását. 
Tekintettel az ügyekben sérelmezett hasonló problémára, az AJB 5282/2010. számú beadvány alapján kerestem meg a parkolási társaság vezetőjét és az eset kivizsgálására, a felvetett probléma okáról való tájékoztatásra kértem. A kapott válasz mindenekelőtt a Kkt., valamint a hatályos rendelet rendelkezéseire hivatkozott. A Kkt. 15/A § (7) bekezdése szerint a minimálisan fizetendő várakozási díj az adott várakozási területen érvényes egy órai díj alapján számított,
a) jegykiadó automatából váltott jegy, sorompóval biztosított parkoló esetén 15 percnek megfelelő összeg,
b) mobiltelefonos parkolási díjfizetési rendszer használata esetén 15 percnek megfelelő összeg, kivéve, ha a díjfizetés leállítására irányuló kérés a díjfizetés megkezdése utáni első percben megtörténik,
c) előre váltott és a gépjárművezető által érvényesített jegy esetén 30 percnek megfelelő összeg,
d) kézi díjbeszedés esetén egy órának megfelelő összeg.
A minimális fizetendő várakozási díjat a kerekítés szabályai szerint, 5 forintra kell kerekíteni, az érvényességi időt ehhez kell igazítani.
A Centrum Parkoló Rendszer Kft. ügyfélszolgálati vezetőjének 2010. szeptember 13-án kelt válasza szerint a parkolójegy automaták 24 órás készenlétben működnek, de csak 8-18 óráig, vagy a rendelet 5. számú mellékletében meghatározott területen 8-20 óráig számolják a parkolási időt, viszont ezen időintervallumon kívül is lehetséges a díjfizetés azon ügyfeleikre tekintettel, akik üzemidőn kívül állnak meg a fizető várakozási övezetben és másnap reggeltől kívánják megváltani a parkolójegyet. Amikor bedobásra kerül a 100 Ft, az hosszabb várakozási idő megfizetésére elegendő, mint amennyi az adott napon 18 óráig még hátra van. A fennmaradó 10-20 Ft viszont nem elég a következő munkanap, törvényben előírt minimum 15 percnek megfelelő összegű várakozási díj megfizetéséhez. A fentiekről való tájékoztatásul a vezető válasza szerint az ügyfelek figyelmét a parkolójegy-kiadó automatán feltüntetésre kerülő matricával kívánják felhívni, a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság előírásainak megfelelően.
A panaszos beadványával összefüggésben a parkolási társaság azt a tájékoztatást adta, hogy a 320 Ft-os 1 órai várakozási tarifájú területeken a díjfizetési időszak vége előtti negyed órán belül a 70 Ft, vagy a 60 Ft bedobásával elérhető az üzemidő végéig történő jegyváltás. A válaszban az is szerepel, hogy a problémamentes jegyváltás érdekében a társaság fizetési alternatívákat ajánl ügyfelei részére, a társaság által forgalmazott parkoló kártyát, illetve a mobiltelefonon keresztül történő parkolási díj megfizetésének lehetőségét. Utóbbi nagy előnye a válasz szerint, hogy a rendszer az üzemidő végén automatikusan leállítja a parkolást. Mobilparkolással kapcsolatban további tájékoztatás szerepel a parkolójegy-kiadó automatákon vagy az ügyfélszolgálati irodákban, melyek elérhetősége a következő: VII. kerület, Dohány utca 90., 9-17 óráig, I. kerület, Iskola utca 33., 9-17 óráig. Ugyancsak találhatók információk az interneten a www.fizessenmobillal.hu és a www.mobilparkolas.hu címen.
Az AJB 4387/2010. számú esetben külön megkereséssel nem fordultam a Centrum Parkoló Rendszer Kft.- hez, mivel a panaszos a parkolási társaság AJB 5282/2010. számú ügyben küldött megkeresésemre adott tájékoztatásának megfelelően 80 Ft-tal fizetett volna többet az egy órai parkolási díjnál, amelynek a vezető tájékoztatása szerint engedélyeznie kellett volna a díjfizetést, az automata azonban mégsem adott jegyet. Meg kell jegyeznem, hogy a hatáskörömet szabályozó törvény nem ad számomra lehetőséget bizonyítási eljárás lefolytatására, tehát a konkrét esetet nem állt módomban felderíteni. 
Az automaták működésével kapcsolatban hozzám intézett panaszok ismeretében munkatársam 2010. augusztus 24-én 10 óra 10 perckor helyszíni vizsgálat keretében vizsgálta a Hivatalom épülete előtt (1054, Budapest, Nádor u. 22.) lévő a Fővárosi Közterületi Parkolási Társulás üzemeltetésébe tartozó automata működését. Megkísérelt jegyet váltani, de a bedobott érmékre – 400 Ft különböző pénzérmékben – az automata nem reagált, nem fogadta el a pénzt, azokat visszaadta és az óra kijelzőjén a „Túl sokáig várt!” felirat jelent meg, annak ellenére, hogy azonnal megnyomta a jegy kiadásához szükséges gombot. Mindezek után megkísérelte az automatán szereplő módon az ügyfélszolgálatot hívni, az azonban elérhetetlen volt, így nem volt lehetőség a hiba bejelentésére sem. 
A fenti esethez hasonló, a telefonos ügyfélszolgálat működésével kapcsolatban érkezett panaszok alapján, a vizsgálatot végző munkatársam 2010. december 8-án a Centrum Parkoló Rendszer Kft., az FKPT, valamint a BÖP Kft. telefonos ügyfélszolgálatát is felhívta a hivatalos honlapjukon megadott központi telefonszámon. A Centrum Parkoló Rendszer Kft. és az FKPT ügyfélszolgálatán a megfelelő menüpontokat követően követően azonnal az ügyintézőhöz kapcsolták. A BÖP Kft. esetén 11 óra 4 perckor történt próbálkozás során a megfelelő menüpontok után, 7 percig tartó várakozást követően sem sikerült az ügyintézőt elérni. A második próbálkozás alkalmával 13 óra 1 perckor azonban a menüpontokon keresztül azonnal az ügyintézőhöz kapcsolták. Összességében így, még a BÖP Kft. esetén sem találtam indokolatlanul hosszúnak a várakozási időt, a másik két parkolási társaság esetén pedig már az első próbálkozásnál sikerült az ügyintézővel kapcsolatot teremteni
Az ügyfélszolgálati irodák nyitvatartási idejével összefüggésben a Fővárosi Közgyűlés hatályos, 30/2010. (VI. 4.) számú rendeletének 6. számú melléklete II. Jogi és pénzügyi feltételek című pontja az irányadó. Ennek bb) pontja szerint a parkolásüzemeltető köteles munkanapokon 9.00 órától 17.00 óráig nyitva tartó, valamennyi parkolásüzemeltetővel közös ügyfélszolgálati irodát üzemeltetni, a parkolással kapcsolatos panaszokat felvenni. A parkolásüzemeltetők ügyfélszolgálati irodáinak nyitvatartási idejének a honlapjukon keresztül történő áttanulmányozását követően megállapítható, hogy egyedül a BÖP Kft. ügyfélszolgálati irodái tartanak nyitva heti két napon – hétfőn és szerdán – 17 óra 30 percig és ezen parkolási társaság a rendeletben megadott időponthoz képest korábban, 8 órakor nyitja meg irodáit. Megjegyezendő, hogy egyes munkanapokon a BÖP Kft. irodái nem a rendeletben szereplő 17 óráig, hanem annál rövidebb ideig 11 óra 30, illetve 15 óra 30 percig tartanak nyitva. A másik két parkolási társaság irodái egységesen 9-17 óráig vannak nyitva.
V. A 2009-2010. telén tapasztalt havazás ideje alatt többen a téves, vagy félreérthető tájékoztatásból adódó problémák miatt fordultak Hivatalunkhoz. Ekkor ugyanis a várakozóhelyek jelentős részét hó lepte el, annak eltakarítása azonban a fővárosban több helyen nem történt meg, egyes területeket illetően pedig vita alakult ki a Fővárosi Önkormányzat, a Fővárosi Közterület-fenntartó Zrt., valamint az érintett parkolási társaságok között.
A parkolóhelyek megtisztításának hiányosságaiból fakadó parkolási problémákkal kapcsolatban érkezett beadványok alapján 2010. július 28-án kelt levelemben megkerestem Budapest Főváros főpolgármesterét, akit az üggyel kapcsolatos álláspontjának ismertetésére, az alábbi kérdésekben külön tájékoztatás adására kértem:
– Megtörtént-e, amennyiben igen, úgy milyen módon, a szóban forgó időszakban a hó eltakarítása a várakozóhelyekről? 
– Amennyiben nem történt meg a hó eltakarítása, azt mi indokolta?
– A Fővárosi Önkormányzat tett-e, ha igen, milyen intézkedéseket a várakozóhelyek megtisztítására?
– A havazás ideje alatt szedtek-e a parkolási társaságok a fővárosban parkolási díjat?
– Milyen módon tájékoztatták az autósokat a fővárosban a havazás ideje alatti parkolási díj fizetési kötelezettségeikről?
– A jövőre nézve rendeződött-e a várakozóhelyek havazás idején történő megtisztításának kérdése, ha igen, milyen módon?
– Álláspontja szerint milyen további lépések szükségesek a probléma megoldása érdekében?
A főpolgármester válaszában kiemelte, hogy 2009-2010. telén az előző évekhez képest jelentősen több hó esett, amely nagy mértékben megnehezítette a főváros közlekedését, mind a haladó, mind az álló forgalom tekintetében. Elsődleges szempontjuk az volt, hogy a forgalmi sávokban a havat eltakarítsák, majd csak ezután kerülhetett sor a várakozóhelyek takarítására. A főpolgármester szerint, noha kisebb vita támadt atekintetben, hogy a díjköteles várakozóhelyeken kinek a kötelessége a hó eltakarítása, ezt a feladatot a Fővárosi Közterület-fenntartó Zrt. végezte el a Fővárosi Önkormányzat és a társaság között 2008. július 14-én megkötött Közszolgáltatási keretszerződésének 5. 2. pontjában a Köztisztasági Közszolgáltatási Kötelezettség fejezet alatt rögzítetteknek megfelelően. Ez azonban csak azokon az útszakaszokon volt lehetséges, ahol a munkaterület biztosított volt, azaz ott nem várakoztak gépjárművek. Az ilyen útvonalakon a hóeltakarítás maradéktalanul meg is történt.
A főpolgármester válaszában kitért arra is, hogy a várakozási övezetekben a havazás ideje alatt is kellett várakozási díjat fizetni, mivel a hatályos Budapest Főváros közigazgatási területén a járművel várakozás rendjének egységes kialakításáról, a várakozás díjáról és az üzemképtelen járművek tárolásának szabályozásáról szóló 24/2009. (V.11.) Főv. Kgy. rendelet hatályban volt és e rendelet senki számára nem tette lehetővé, hogy a várakozási díjfizetést felfüggessze. A díjfizetési kötelezettség csak abban az esetben állt fent, amennyiben a gépjárművezető szabad parkolóhelyet talált. Amennyiben parkolni nem tud (akár a nagy mennyiségű hó miatt, akár azért mert egy másik jármű parkol az adott parkolóhelyen), természetesen fizetni sem köteles. Arról, hogy a fizetési kötelezettség a nagy hó ellenére is fennáll, a lakosságot külön tájékoztatni nem volt szükséges, tekintettel arra, hogy a „Várakozási övezet (zóna)” jelzőtáblák a havazás ideje alatt is a helyszínen voltak.
2010. február 3-án a Budapesti Önkormányzati Parkolási Kft. ügyvezető igazgatója saját hatáskörben úgy döntött, hogy a havazásra való tekintettel a társaság által üzemeltetett területeken (a IX. és a XIII. kerület fővárosi és kerületi tulajdonú közterületein, valamint a VI., VII. és a VIII. kerület fővárosi tulajdonú közterületein) nem ellenőrzik a várakozási díjfizetést. 2010. február 15-én a médiában történő tájékoztatás után az ellenőrzés újra indult, azonban a Főpolgármester hangsúlyozta, hogy a február 3. és február 15. közötti időszakban is fizetni kellett a várakozásért, csak az egyik üzemeltető esetében nem volt ellenőrzés. A Fővárosi Önkormányzatnak nem volt arra jogi lehetősége, hogy ilyen intézkedést a többi parkolási üzemeltető esetében elrendeljen, mert egyrészt a parkolási rendelet és a parkolási üzemeletetőkkel kötött szerződések nem teszik lehetővé, másrészt pedig a várakozóhelyek nagyobb része a kerületi önkormányzatok tulajdonában lévő közterületeken van.
A főpolgármester kiemelte, hogy a díjköteles várakozóhelyeken a hóeltakarítás a Fővárosi Közterület-fenntartó Zrt. feladata és a társaság a jövőben is el fogja látni a hó eltakarításával kapcsolatos feladatokat minden olyan parkolóhelyen, ahol éppen nem várakozik gépjármű.

Érintett alkotmányos jogok
– jogállamiság elve [Alkotmány 2. § (1)]
– a jogállamiság elvéből következő tisztességes eljáráshoz való jog [Alkotmány 2. § (1) bekezdés]
– jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye [Alkotmány 2. § (1)] 
A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A vizsgálat megállapításai
I. A hatáskör tekintetében
Az Obtv. 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság (29. § (1) bek.), illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A parkolási társaságok eljárása vonatkozásában meg kell említeni, hogy a jogalkotó az országgyűlési biztosok jogértelmezésére bízta annak eldöntését, hogy mely szervek tekinthetők közszolgáltatónak. Az országgyűlési biztosok minden esetben közszolgáltatónak tekintik a hatóságnak nem minősülő, állami vagy önkormányzati feladatot ellátó szerveket, különösen azokat, amelyek esetében a kérelmezőnek nincs lehetősége annak megválasztására, hogy az általa igényelt szolgáltatás igénybevételére kivel szerződjön, tekintettel arra, hogy azt csak korlátozott számú vagy csak kizárólag egyetlen szervtől veheti igénybe. Tekintettel arra, hogy a parkolási társaságok az önkormányzat felhatalmazása alapján olyan állami feladatot látnak el – és ezzel szolgáltatást nyújtanak –, amely a parkolási társaságokon kívül más szervtől nem vehető igénybe, a parkolási társaság közszolgáltatást nyújt, melynek vonatkozásában rendelkezem vizsgálati hatáskörrel. A helyi önkormányzatok pedig az Obtv. hatóság fogalmát értelmező 29.§ (1) bekezdése g) pontja szerint hatóságnak minősülnek, így eljárásukra vizsgálati hatásköröm szintén kiterjed.

II. Az érintett alkotmányos jogok tekintetében
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság több határozatában rámutatott, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam (…) kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. A jogbiztonság tehát nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. (9/1992. (I. 30.) AB határozat)
A tisztességes eljáráshoz való jog az Alkotmányban explicit módon nem nevesített, de az alkotmánybírósági gyakorlatban az 57. § (1) bekezdésébe foglalt független és pártatlan bírósághoz való jog, illetve a 2. § (1) bekezdéséből eredő eljárási garanciák védelmének egymásra vonatkoztatásából tartalmilag levezetett alkotmányos alapjog (315/E/2003. AB határozat). Noha a tisztességes eljáráshoz való jog a gyakorlatban elsősorban a közigazgatási hatóságok eljárása során nyer értelmet, az ügyfelekkel, szerződéses partnerekkel, utasokkal kapcsolatos eljárásai során a közszolgáltatást végző szervektől is elvárható.
A határidők a jogilag szabályozott eljárások olyan elemei, amelyek általában az eljárások, ezen belül különösen egyes eljárási cselekmények lefolytatása, illetőleg bizonyos jogosultságok gyakorlása vagy kötelezettségek teljesítése ésszerű időn belül való befejezését írják elő; megakadályozzák az eljárások parttalanná válását, ugyanakkor biztosítják – többek között – az alapjogok gyakorlásának lehetőségét. (23/2005. (VI. 17.) AB határozat)
Az Alkotmánybíróság a 72/1995. (XII. 15.) AB határozatban a jogbiztonság elengedhetetlen követelményének minősítette, hogy a jogalkalmazói magatartás előre kiszámítható legyen. A döntés szerint az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. A közigazgatási eljárás nem nélkülözheti a kötelező ügyintézési határidőket. Az ügyfél ugyanis nem építkezhet, nem vállalkozhat, kereskedelmi tevékenységet nem végezhet, gépjárművet nem vezethet hatósági engedély nélkül. A kérelmező kénytelen tehát – beadványa jogszerű elbírálása érdekében – a hatósághoz fordulni. Az Alkotmánybíróság mindezek alapján hivatalból eljárva mulasztásban megnyilvánuló alkotmánysértést állapított meg azért, mert az általános és a különös államigazgatási eljárási törvényekben egyébként tételesen előírt ügyintézési határidők – a közigazgatási szerv mulasztásából eredő – be nem tartása ellen a jogszabályok nem nyújtottak hatékony jogvédelmi eszközt az ügyfél számára. 
Az Alkotmánybíróság a tisztességes eljáráshoz való jog lényegéről kialakított álláspontját elvi jelentőséggel a 6/1998. (III. 11.) AB határozatban foglalta össze. Az Abh.-ban rögzített megállapításokat utóbb több határozat is megerősítette. Eszerint a tisztességes eljárás követelménye olyan minőség, amelyet az eljárás egészének és körülményeinek figyelembevételével lehet megítélni. Az Alkotmánybíróság a határozatban utalt arra, hogy a tisztességes eljáráshoz való jog abszolút jog, amellyel szemben nem létezik mérlegelhető más alapvető jog vagy alkotmányos cél, mert már maga is mérlegelés eredménye. (6/1998. (III. 11.) AB határozat, 14/2004. (V. 7.) AB határozat)
Az Alkotmánybíróság értelmezésében jogbizonytalanságot teremt, ha a közigazgatási szerv az állampolgárokat a jogszabály túlbuzgóságból vagy hibás értelmezésből eredő indokolatlan zaklatásnak teszi ki. (49/1995. (VI. 30.) AB határozat) Álláspontom szerint ugyanilyen jogbizonytalanságot eredményezhet a közszolgáltatást nyújtó szerv, ha tevékenysége során ügyfeleit, utasait túlbuzgóságból vagy valamely jogszabály hibás értelmezéséből eredően indokolatlan zaklatásnak teszi ki.
Az Alkotmánybíróság a szabad mozgáshoz való joggal több alkalommal foglalkozott. A biztonsági öv kötelező használatát előíró rendeleti szabályozás alkotmányosságának vizsgálata kapcsán a helyváltoztatás szabadságával összefüggésben megállapította, hogy az „magában foglalja a járművön vagy járművel és anélkül való helyváltoztatás, a közlekedés szabadságát” [60/1993. (XI. 29.) AB határozat, ABH 1993, 507, 510.]. Hasonló megállapítást tett a testület a vezetői engedély visszavonására vonatkozó szabályozás vizsgálata kapcsán született 3/1998.  (II. 11.)  AB határozatában is, amikor rámutatott arra, hogy a közlekedéssel összefüggő lényeges garanciákat, közvetlen és jelentős korlátozásokat az Alkotmány 8. § (2) bekezdése alapján csak törvény állapíthatja meg. Az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy a helyváltoztatás, azon belül a közlekedés szabadsága törvényi szintű szabályok előírásával, más alapjog, illetve alkotmányos cél érdekében korlátozható. Hivatkozott határozatában ilyen indokként jelölte meg a közúti közlekedés valamennyi résztvevője életének, biztonságának védelmét (ABH 1998, 61, 65.). A töretlen gyakorlat szerint tehát a törvényi szabályozást az indokolja, hogy a közlekedés rendjének, biztonságának biztosítására vonatkozó állami feladat az alapjoggal szoros összefüggést mutat. A szabályok megtartását a jogalkotó szintén törvényi szinten megfogalmazott jogkövetkezmények kilátásba helyezésével biztosítja. „A közlekedés szabadságát közvetlenül és elsődlegesen korlátozó normák tehát törvényi szintűek, az alacsonyabb szintű jogforrások e törvények alapján, azok előírásait részletezve tartalmaznak további rendelkezéseket” (ABH 1998, 61, 66.).  A helyváltoztatás és azon belül a közlekedés szabadságának szabályozása tehát akkor alkotmányos, amennyiben gyakorlásának garanciáit, korlátozásának feltételeit, és terjedelmét törvény rendezi, a megfelelő felhatalmazás alapján megalkotott részletszabályok kiegészítő jellege mellett. […] Az Alkotmánybíróság 31/1996. (VII. 3.) AB határozata értelmében a közterületi parkolás a közterület közlekedési célú használata [ABH 1996, 285, 289-290.].  Ez tényszerűen azt jelenti, hogy a gépkocsi használója a gépkocsit időlegesen leállítja a közterület erre a célra kijelölt részén. A közterület tulajdonosa, egyben a közút kezelője fenntartja a közutakat, és – a helyi „közjószágnak” minősülő közút közösségi hozzáférésének biztosítása érdekében – kijelöli a parkolás lehetséges helyszíneit és a használat időtartamát, figyelemmel arra, hogy a közlekedés egyéb módjának akadályozása nélkül mindenki számára elérhetőek legyenek közúton a közintézmények, és egyéb közfunkcióval bíró szolgáltatók. Az előírások, amelyek szükségképpen felmerülnek a forgalom rendjének – ideértve a parkolás rendjét is – kialakítása során, ahhoz szükségesek, hogy ne csak kevesek, hanem mindenki számára biztosítható legyen az alapjog gyakorlása (1256/B/196. AB határozat, ABH 1996, 789, 799.; 1068/B/2005. AB határozat, ABH 2008, 3174, 3177.). A közlekedő a közutat rendeltetésszerűen, közlekedési céllal, éppen másokra tekintettel veheti csak birtokba. A közút – bizonyos esetektől eltekintve – díjtalanul is használható. Amennyiben a „nyugvó közlekedés” (1068/B/2005. AB határozat, ABH 2008, 3174, 3176.) díjfizetéshez kötött, úgy a díj lényegében nem más, mint egyike a lehetséges „késztető eszközöknek” (1256/H/1996 AB határozat ABH 1996, 789, 799.), amelyek a használat időtartamának mérséklésére szolgálnak, a véges javak megfontolt, gazdaságos használatára vonatkozó szabályok betartását hivatottak biztosítani. A jogszerűtlen használat (a díj meg nem fizetése, előre meghatározott időtartam túllépése) bírság fizetését eredményezi, amelynek (a teljesítéshez igazodó) mértéke kifejezetten azt a célt szolgálja, hogy a közlekedőt felelős magatartásra szorítsa. Megjegyzendő, hogy a járművel közlekedő számára a közlekedés nem csupán lehetőség, de urbanizált körülmények között elkerülhetetlen a közlekedésben való részvétel. Ugyanúgy, ahogy városias környezetben a háztartási hulladék elszállításában való közreműködés, a hulladékszállítás igénybe vétele sem kerülhető el. (109/2009. (XI.18.) AB határozat)

III. Az ügy érdeme tekintetében
1. A parkolással létrejött jogviszony, mint polgári jogi jogviszony, a panaszok kezelésének eljárása és a parkolási díjak, pótdíjak mértéke
A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (Ötv.) szerint a község, a város, a főváros és kerületei, valamint a megye önkormányzata a feladat- és hatáskörébe tartozó helyi érdekű közügyekben önállóan jár el9, a települési önkormányzat feladata pedig a helyi közszolgáltatások körében többek között a helyi közutak és közterületek fenntartása, a helyi közutakon, a helyi önkormányzat tulajdonában álló közforgalom elöl el nem zárt magánutakon, valamint tereken, parkokban és egyéb közterületeken közúti járművel történő várakozás (parkolás) biztosítása.10 Az Ötv. 8. § (4) bekezdése szerint a települési önkormányzat köteles gondoskodni az egészséges ivóvíz ellátásáról, az óvodai nevelésről, az általános iskolai oktatásról és nevelésről, az egészségügyi és a szociális alapellátásról, a közvilágításról, a helyi közutak és a köztemető fenntartásáról, a helyi közutakon, a helyi önkormányzat tulajdonában álló közforgalom elöl el nem zárt magánutakon, valamint tereken, parkokban és egyéb közterületeken közúti járművel történő várakozás (parkolás) biztosításáról; köteles biztosítani a nemzeti és az etnikai kisebbségek jogainak érvényesülését.
A 9. § (5) bekezdése szerint a 8. § (4) bekezdés szerinti helyi közutakon, a helyi önkormányzat tulajdonában álló közforgalom elöl el nem zárt magánutakon, valamint tereken, parkokban és egyéb közterületeken közúti járművel történő várakozási (parkolási) közszolgáltatást a helyi önkormányzat, vagy kizárólag ezen közszolgáltatási feladat ellátására alapított költségvetési szerv, kizárólagos önkormányzati tulajdonban álló, jogi személyiséggel rendelkező gazdasági társaság, vagy e gazdasági társaság 100%-os tulajdonában álló jogi személyiséggel rendelkező gazdasági társaság, illetve önkormányzati társulás láthatja el külön törvényben szabályozottak szerint. Az Ötv. 63/A. § q) pontja szerint a fővárosi önkormányzat feladat- és hatáskörébe tartozik többek között külön törvény felhatalmazása alapján a főváros várakozási (parkolási) és parkolásgazdálkodási rendszerének, a kiemelten védett és védett várakozási (parkolási) övezeteknek, és az alkalmazható várakozási díjak megállapításának rendeletében történő szabályozása.
A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény (Kkt.) szerint az önkormányzat a törzsvagyonának részét képező közutak és műtárgyaik működtetése céljából önkormányzati intézményt, vagy saját többségi részesedésével e célra gazdálkodó szervezetet alapíthat, vagy a működtetést koncesszióba adhatja11. A Kkt. 2010. június 6-a óta hatályos 9/D. §-a szerint a járművekkel helyi közutakon, a helyi önkormányzat tulajdonában álló közforgalom elől el nem zárt magánutakon, valamint tereken, parkokban és egyéb közterületeken történő várakozás a helyi közút, a helyi önkormányzat tulajdonában álló közforgalom elől el nem zárt magánutak, valamint terek, parkok és egyéb közterületek közlekedési célú használata. A kijelölt várakozási terület fenntartása a várakozási terület kezelőjének feladata. A helyi közutakon, a helyi önkormányzat tulajdonában álló közforgalom elől el nem zárt magánúton, valamint tereken, parkokban és egyéb közterületeken járművel történő várakozás biztosítását célzó közszolgáltatást a tulajdonos helyi önkormányzat, illetve a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 9. § (5) bekezdés szerinti szolgáltató köteles ellátni. A járművek helyi közutakon, a helyi önkormányzat tulajdonában álló közforgalom elől el nem zárt magánúton, valamint tereken, parkokban és egyéb közterületeken történő várakozása a helyi önkormányzat, illetve az Ötv. 9. § (5) bekezdésben meghatározott szolgáltató és a várakozási terület igénybevevője közötti polgári jogi jogviszony. 
A várakozási díj és a pótdíj megfizetéséért a jármű üzembentartója felel. A helyi önkormányzat az Ötv. 9. § (5) bekezdésben meghatározott gazdasági társasággal a (2) bekezdés szerinti közszolgáltatás ellátására szerződést köthet. A szerződésnek tartalmaznia kell:
a) a szolgáltató által ellátandó közfeladatot és egyéb tevékenységet,
b) a várakozási területet, amely tekintetében a szolgáltató a közfeladat ellátására köteles,
c) a helyi önkormányzat és a szolgáltató közötti kapcsolattartás részletes szabályait,
d) a szolgáltató által ellátott feladatok ellenértékének meghatározását,
e) a nyilvántartási, adatszolgáltatási és elszámolási kötelezettségek teljesítésének módját és formáját,
f) a ráfordítások és nyereségek meghatározásának szempontjait,
g) a szerződés időtartamát.
A szerződést – annak módosításaival egységes szerkezetben – az önkormányzat és a gazdasági társaság a hatályba lépését követő 30. napon a honlapján közzéteszi.
A Kkt. 48.§ (5) bekezdése szerint felhatalmazást kap a helyi önkormányzat képviselő-testülete – fővárosban a fővárosi közgyűlés – hogy rendeletben állapítsa meg a várakozási területek tekintetében
a) az egyes díjköteles várakozási területeket, valamint azok kategóriáját,
b) várakozási területenként vagy kategóriánként a díjköteles várakozási időszakot,
c) a fizetendő várakozási díj mértékét,
d) a díjköteles várakozás megengedett leghosszabb időtartamát,
e) a díjfizetés alól mentesítettek, valamint a kedvezményes várakozásra jogosultak körét, a kedvezményes várakozási díj mértékét, azzal, hogy a kedvezményes várakozásra jogosultak körének bővítésére a kerületi képviselő-testület jogosult.
A parkolási kérdéseket a fővárosban 2005. július 1-jétől 2009. június 1-jéig a Fővárosi Közgyűlés 19/2005. (IV.22.) számú rendelete, 2009. június 1-jétől 2010. június 5-ig a 24/2009. (V.11.) Főv. Kgy. rendelet szabályozta. 2010. június 5-től pedig Budapest főváros közigazgatási területén a járművel várakozás rendjének egységes kialakításáról, a várakozás díjáról és az üzemképtelen járművek tárolásának szabályozásáról 30/2010. (VI. 4.) Főv. Kgy. rendelet (továbbiakban: hatályos rendelet) van hatályban.
Hangsúlyoznom kell, hogy az országgyűlési biztos az OBH 1495/2006. számú jelentése óta a Legfelsőbb Bíróság 2/2005. számú, a parkolási díj bíróság előtti érvényesíthetőségéről szóló Közigazgatási és Polgári jogegységi határozatának12 indoklására tekintettel polgári jogi jogviszonyként kezelte a gépjármű vezetője és a parkolási társaság között létrejövő jogviszonyt. Amint az a jelentésben is szerepel, a parkolási társaságok a parkolási díj, pótdíj iránti igény érvényesítése során, mivel más jogszabály határidőt nem állapított meg az eljárásukra vonatkozóan, a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (továbbiakban: Ptk.) 324. § (1) bekezdése alapján jártak el, tehát a Ptk. szerinti általános elévülési időn – 5 éven – belül érvényesítették követelésüket az autósokkal szemben.
Az Országgyűlés a 2006. évi CX. törvény elfogadásával, 2006. dec. 22-i hatállyal módosította a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény (Kkt.) egyes rendelkezéseit. A KKt. 33. § (3) bekezdése ekkor úgy szólt, hogy a közútkezelők, vagy az általuk megállapodás alapján megbízott, külön jogszabályban meghatározott gazdálkodó szervezetek a jogosulatlan úthasználat időpontjától számított 60 napos jogvesztő határidőn belül kötelesek postára adni a külön jogszabály szerinti pótdíjfizetési felszólítást. Ha az üzembentartó (gépjárművezető) a helyszíni ellenőrzés alkalmával a pótdíjat nem fizette meg, e 60 napos jogvesztő határidő a helyszíni ellenőrzés időpontjától kezdődik. A pótdíjfizetési kötelezettség egy év alatt évül el. A pótdíj után késedelmi kamat nem követelhető.
2009. év végén született meg az Alkotmánybíróság 148/B/2005. számú ügyben hozott 109/2009. (XI. 18.) számú határozata, amelyben a taláros testület megállapította a Kkt. 15. § (3) bekezdésének alkotmányellenességét, – mely szerint a közút területén vagy a közút területén kívüli közterületen létesített, illetőleg kijelölt várakozóhelyen a közút kezelője díj és pótdíj szedését rendelheti el –, ezért azt 2010. június 30. napjával megsemmisítette. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint ugyanis a Kkt. a várakozással kapcsolatosan csak a díj és pótdíj megállapítására vonatkozó felhatalmazást rögzítette, nem rendezte azonban egyértelműen a közútkezelő személyét. Nem adott a jogszabály az Alkotmánybíróság álláspontja szerint útmutatást arra sem, hogy milyen módon és körben jelölheti ki a közút kezelője a várakozásra díj ellenében igénybe vehető közterületeket, határozhat meg tilalmakat, dönthet az igénybe vétel időtartamáról, de a 15. § (3) bekezdésében a lehetséges „késztető eszközök”, illetve szankciók közül egyetlenként megjelölt díj (és pótdíj) jogi jellege és mértéke tekintetében sem tartalmazott rendelkezést.
Ennek hatására módosította az Országgyűlés a Kkt. említett rendelkezéseit, definiálta polgári jogi jogviszonyként a parkolással keletkező jogviszonyt, amellyel sok kérdés valóban tisztázásra került. A Kkt. jelenleg hatályos 15/D. §-a szerint, ha a várakozási díjat és a pótdíjat nem fizették meg, a helyi önkormányzat, illetve az Ötv. 9. § (5) bekezdésben meghatározott szolgáltató a díj – és pótdíjfizetési felszólítást a várakozási terület díjfizetés nélküli használatának időpontjától számított 60 napos jogvesztő határidőn belül a jármű üzembentartója részére postai küldeményként, vagy más egyéb igazolható módon megküldi.
A 60 napos jogvesztő határidő nem alkalmazható abban az esetben, ha a gépjármű üzembentartója a nyilvántartott adataiban bekövetkezett változásokat a gépjármű nyilvántartás központi szervéhez – az erre vonatkozó jogszabályi rendelkezések megszegésével – elmulasztotta bejelenteni és ezért a fizetési felszólítás nem a tényleges üzembentartó részére került megküldésre. A várakozási díj – és pótdíjfizetési kötelezettség nem teljesítése esetén a helyi önkormányzat, illetve az Ötv. 9. § (5) bekezdésben meghatározott szolgáltató követelését bírósági úton érvényesítheti. A parkolási díjból eredő igények érvényesítése esetén a kötelezett lakhelye szerinti helyi bíróság kizárólagosan illetékes. A jármű üzembentartója mentesül a várakozási díj és pótdíj megfizetése alól, ha a jármű a díjfizetés nélkül történt várakozást megelőzően jogellenesen került ki a birtokából, és igazolja, hogy a jogellenességgel összefüggésben kezdeményezték a megfelelő hatóság eljárását.
Megemlítendő, hogy a Kkt. a 47. § zsa) és zsb) pontjaiban meghatározza a várakozási terület és a várakozási terület kezelőjének fogalmát, a következők szerint:
zsa) Várakozási terület: a h) pont szerinti utak13 közül a helyi közút és a helyi önkormányzat tulajdonában álló közforgalom elől el nem zárt magánút k) pont14 szerinti tartozéka, valamint a helyi önkormányzat tulajdonában álló terek, parkok és egyéb közterületek járművel történő várakozásra kijelölt része.
zsb) Várakozási terület kezelője: a helyi közút és a helyi önkormányzat tulajdonában álló közforgalom elől el nem zárt magánút tartozékaként a 33. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott szervezet, a közösségi közlekedéssel érintett közutak kivételével, illetve a helyi önkormányzat tulajdonában álló tereken, parkokban, egyéb közterületen kialakított várakozási terület tekintetében a tulajdonos helyi önkormányzat. A várakozási területen létesített parkolóóra, jegykiadó automata az Ötv. 9. § (5) bekezdése szerinti szolgáltató tulajdonában, illetve használatában állhat.
Mindamellett, hogy a már említett OBH 1495/2006. számú jelentésemben magam is polgári jogi jogviszonyként határoztam meg a parkolási jogviszonyt, nem hagyható figyelmen kívül az a tény sem, hogy a parkolási társaságok az önkormányzatok által átadott feladatokat látnak el, emiatt pedig álláspontom szerint fontos lenne különböző garanciális elemek beépítése a szabályozásba a parkolási társaságok eljárásával kapcsolatban, különösen az általuk kiállított fizetési felszólítással szemben előterjesztett kérelmek elbírálására vonatkozóan.
A vonatkozó szabályozás áttekintése során megállapítható, hogy a rendelet IX. Eljárási szabályok című fejezete, illetve X. Ellenőrzés, szankciók című fejezete nem szabályozza a fellebbezések/panaszok kezelésének, vizsgálatának módját és a Kkt. sem tartalmaz arra vonatkozóan rendelkezéseket.
Az AJB 3051/2010. számú ügy – melyben a panaszos által sérelmezett kérdésekkel kapcsolatban jelenleg is vizsgálatok folytatok – álláspontom szerint kifejezetten jól példázza a parkolási kérdések eljárásával szemben benyújtott fellebbezések/panaszok kezelésének szabályozatlanságát.
Az ügyben a panaszos a Centrum Parkoló Rendszer Kft. által küldött fizetési felszólítással kapcsolatban elsőként a parkolási társasághoz fordult. Levelében jelezte, hogy nem tartja jogosnak a követelést, annak okait – rendelkezett a parkolási díj fizetése alóli mentességet biztosító mozgáskorlátozott igazolvánnyal (továbbiakban: igazolvány) – előadta és a szükséges dokumentumokat mellékelte, a parkolási társaság azonban elutasította panaszát. A beadvány előterjesztője ezt követően a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéhez (továbbiakban: PSZÁF) fordult, amely végzésében – teljesen érthetően - megállapította hatáskörének hiányát az ügyben és az ügyfél kérelmét áttette a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező Budapest Főváros főjegyzőjéhez.
Budapest Főváros főjegyzőjének áttett levélre a Budapest Főváros Önkormányzata Főpolgármesteri Hivatalának Közlekedési Ügyosztálya válaszában arról tájékoztatta a panaszost, hogy a parkolási kérdéseket szabályozó hatályos 24/2009. (V.11.) Főv. Kgy. rendelete a főjegyzőnek nem állapít meg intézkedési jogkört, a Fővárosi Önkormányzat nem tagja a Fővárosi Önkormányzatok Parkolási Társulásának, így nincs jogviszonyban a Centrum Parkoló Kft.-vel, sem a Centrum Parkoló Rendszer Kft.-vel, a parkolási esemény a Budavári Önkormányzat tulajdonában álló közterületen történt. Előzőek miatt a Főpolgármesteri Hivatal az ügyben keletkezett iratokat a Budavári Önkormányzat Polgármesteri Hivatala jegyzőjének küldte meg intézkedésre. Budapest I. kerület Budavári Önkormányzat miután megkapta az ügyet arról tájékoztatta a panaszost, hogy a hatóság nem felügyeletei szerve a parkolási társaságnak, ezért a panaszt továbbítják a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatósághoz. A Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság 2010. február 23-án kelt végzésében a panaszos Centrum Parkoló Rendszer Kft. elleni követelési jogalappal kapcsolatos ügyében benyújtott kérelmét érdemi vizsgálat nélkül elutasította. A végzés indokolása szerint a kérelem alapján a hatóság megállapította, hogy az abban foglalt ügyben nincs hatásköre, továbbá más közigazgatási hatóság nem rendelkezik hatáskörrel, egyedi szerződésekből eredő kárigény érvényesítése bírósági úton, polgári peres eljárás keretében történhet. Az indokolás azt is tartalmazza, hogy a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 7. § (1) bekezdése értelmében a Polgári Törvénykönyvben biztosított jogok érvényesítése – ha törvény másképpen nem rendelkezik – bírósági útra tartozik. Minderre tekintettel a hatóság a panaszos kérelmét érdemi vizsgálat nélkül elutasította. Tájékoztatta a beadvány előterjesztőjét, hogy a jogvita megoldása érdekében – keresetlevél benyújtásával – polgári peres eljárást is kezdeményezhet a lakhelye szerint illetékes bíróságon. 
A panaszos tehát akkor fordult az Országgyűlési Biztosok Hivatalához, amikor már kérelmet terjesztett elő a parkolási társasághoz, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéhez, Budapest Főváros Önkormányzatához, Budapest I. kerület Budavári Önkormányzathoz végül pedig a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatósághoz és mindegyik elutasította kérelmét, vagy áttette a hatáskörrel rendelkező szervhez.
A parkolási kérdésekre vonatkozó jogszabályi háttér és a fővárosi rendelet áttekintése során látható, hogy a jogszabályok nem tartalmaznak szabályokat a parkolási társaságok eljárásával kapcsolatban előterjesztett panaszok rendezésével kapcsolatban. A Kkt. 15/C § (5) bekezdése szerint a 9/D. §15 szerinti közszolgáltatással kapcsolatban keletkezett ügyfélpanaszok intézése során külön törvény előírásai szerint kell eljárni, azonban erre vonatkozóan nem található jogszabály.
A vonatkozó szabályozás áttekintése és a Hivatalomhoz eljuttatott beadványok vizsgálati tapasztalatait összevetve megállapítom, hogy a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium a jogállamiság elvével, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonsággal összefüggő visszásságot okozott azzal, hogy a parkolási kérdésekkel összefüggésben nem szabályozta a kötelezett (az autós) panasz/kifogás előterjesztési lehetőségét a parkolási társaság által kiállított fizetési felszólítással szemben. Ugyancsak a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonsággal összefüggően állt elő visszás helyzet azzal, hogy elmaradt a parkolási társaságok által kiállított fizetési felszólításokkal szembeni panaszok elbírálása mikéntjének (így különösen mely szerv, mennyi időn belül kell, hogy döntsön) megfelelő szintű szabályozása.
Lényeges kérdés annak eldöntése is, hogy a helyi önkormányzat – parkolási társaság – autós közötti hárompólusú jogviszonyban a kérelmek elbírálásának lehetőségét a jogalkotó a parkolási társaság helyett a helyi önkormányzatoknak adja, avagy egy kívülálló független szerv – pl. Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság – feladatává teszi azt.
Számos esetben – így az AJB 4387/2010. számú ügyben is – a panaszosok azt sérelmezték, hogy ha panaszt terjesztettek elő a parkolási társaságnál a fizetési felszólítással kapcsolatban és a kérelmüket elutasították, akkor már a magasabb összegű pótdíjat követelték tőlük. A panaszok kezelésével kapcsolatosan fontosnak tartom annak egyértelmű rögzítését, hogy a benyújtott kérelemnek a fizetési kötelezettség vonatkozásában halasztó hatálya van.
Amint azt az országgyűlési biztos általános helyettese a parkolási társaságok átfogó vizsgálatának eredményeként kiadott OBH 1495/2006. számú jelentésében is kiemelte, a polgári jogi viszonyok esetén – a Ptk. 4. § (1) bekezdése szerinti – együttműködési kötelezettség terheli a feleket. Eszerint a polgári jogok gyakorlása és kötelezettségek teljesítése során a felek a jóhiszeműség és tisztesség követelményeinek megfelelően, kölcsönösen együttműködve kötelesek eljárni. Az együttműködési kötelezettség a polgári jogi jogviszonyok alanyainak egymással szembeni kölcsönös figyelmességével kapcsolatos minimum elvárást fejez ki. A Ptk. az együttműködés keretében általánosan érvényesülő elvként az adott helyzetben általában elvárható magatartás tanúsítását kívánja meg. Az elvárhatóság társadalmi elvárást fejez ki az adott magatartás vonatkozásában. A szervezetekkel – különösen a közszolgáltatókkal – szemben a gazdaság és a társadalom bármely területén magasabb az elvárhatóság, mint a természetes személyeknél.
A Ptk. 277. § (4) bekezdése szerint a felek a szerződés teljesítésében együttműködésre kötelesek. A kötelezettnek a szerződés teljesítése érdekében úgy kell eljárnia, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható, a jogosultnak pedig ugyanilyen módon elő kell segítenie a teljesítést. Az (5) bekezdés alapján pedig a felek a szerződés teljesítését érintő minden lényeges körülményről kötelesek egymást tájékoztatni.
A pótdíjak tekintetében jelenleg a Kkt. rendelkezései az irányadók, amelynek 15/C. §-a a következők szerint rendelkezik:
15/C. § (1) Ha a jármű díjfizetési kötelezettség alá eső várakozási területen díjfizetés nélkül várakozik, vagy a kifizetett várakozási időt egy óránál rövidebb időre történt fizetés esetén 5 perccel, egy órára vagy annál hosszabb időre történt fizetés esetén legalább 15 perccel túllépi, várakozási esetenként egy órai várakozási díjat, továbbá pótdíjat kell fizetni. A helyi önkormányzat (fővárosban a fővárosi önkormányzat) rendeletében a várakozás 15 percnél hosszabb díjfizetés nélküli túllépéséhez is kötheti a pótdíjfizetési kötelezettséget.
(2) A pótdíj összege a pótdíj kiszabásának napját követő 15 napon belüli befizetés esetén az adott napon belül díjköteles időszakra és további két órai várakozásra számított várakozási díj, 15 napon túli befizetés esetén az egy órai várakozási díj negyvenszerese. E bekezdés alkalmazása során befizetésnek minősül a fizetési művelet elindítása is. A pótdíj kiszabásáról szóló értesítést a jármű szélvédőlapátján, vagy a járművön egyéb jól látható helyen kell elhelyezni.
(3) A várakozási díj és a pótdíjfizetési kötelezettség egy év alatt évül el. A várakozási díj és a pótdíj után késedelmi kamat nem követelhető.
(4) Nem szabható ki pótdíj a külön törvényben feljogosított hatóság által kerékbilinccsel rögzített járműre.
(5) A 9/D. § szerinti közszolgáltatással kapcsolatban keletkezett ügyfélpanaszok intézése során külön törvény előírásai szerint kell eljárni.
Előzőek alapján látható, hogy a jelenlegi szabályozás nem rendezi a kérelmek halasztó hatályát a fizetési kötelezettségekre nézve, ez pedig az autósok panasz előterjesztési jogának korlátozását jelenti, amely a jóhiszemű és tisztességes eljárás követelményének és a felek együttműködési kötelezettségének megsértését jelenti a parkolási társaságok részéről. A polgári jogi jogviszonyokban érvényesülő együttműködési kötelezettség elve pedig – amint az már OBH 1495/2006. számú jelentésemben is szerepelt – tágabb értelemben az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt jogállamiság elve részét képezi. 
Mindezek alapján megállapítottam, hogy a jogállamiság elvével, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonsággal összefüggésben visszásságot idéz elő az a helyzet, miszerint a parkolási társaságok által kiállított fizetési felszólításokkal szemben előterjesztett panaszok halasztó hatályát a fizetési kötelezettség vonatkozásában nem rögzítették egyértelműen. 
Amint azt a vizsgálat megindulásának egyik kiindulópontjaként említettem, több hozzám forduló kifogásolta a parkolási díjak, a pótdíjak mértékét is. Az AJB 6226/2010. számú ügyben a panaszos a Fővárosi Közterületi Parkolási Társulás eljárását sérelmezte. A beadvány szerint a panaszos V. kerületi lakos és rendelkezik lakossági várakozási hozzájárulással (parkolási engedély) is. Az általa sérelmezett esetben a parkolási engedéllyel rendelkező gépjárműve meghibásodott és egy másik autót kellett használnia, amelyre elfelejtette megváltani a parkolójegyét. Emiatt a Parkolási Társulás pótdíj megfizetésére kötelezte. A panaszos beadványában sérelmezte, hogy a parkolási díj meg nem fizetése esetén kétszer 32.800 Ft pótdíj és az ahhoz kapcsolódó adminisztrációs költségek hozzáadásával összesen 35.350 Ft megfizetésére kötelezték amely, – amint az a beadványban szerepel – egy kezdő értelmiségi nettó jövedelmének kb. 1/3-ad részét teszi ki. 
A Kkt. a várakozási díjjal kapcsolatban a következőket tartalmazza: 
15/A. §  (4) A várakozási díj mértékét a helyi önkormányzat (fővárosban a fővárosi önkormányzat) rendeletében egy órára vonatkozó várakozási díjként határozza meg. A várakozási díj mértékének meghatározása során figyelemmel kell lenni a szolgáltatás és ellenszolgáltatás egyenértékűségére. A várakozási díjat úgy kell megállapítani, hogy legalább a ráfordításokra és a működéshez szükséges kiadásokra fedezetet biztosítson. A várakozási díj mértékét a várakozási terület jellemzői, így különösen: a várakozási terület településen belüli adottságai, infrastruktúra, különböző fizetési lehetőségek biztosítása, figyelembevételével kell meghatározni.
(5) Az egy órára vonatkozó várakozási díj személygépkocsi, három- vagy négykerekű motorkerékpár, valamint három- vagy négykerekű segédmotoros kerékpár várakozása esetén – a tárgyév január 1. napjától tárgyév december 31. napjáig terjedő időszakban – nem haladhatja meg az állami adóhatóság által az előző naptári év szeptemberében és az azt megelőző tizenegy hónapban egy liter ESZ 95-ös ólmozatlan benzin üzemanyagköltség-elszámolással kapcsolatosan alkalmazható áraként havonta közzétett ár egyszerű számtani átlagának a kétszeresét.
(6) Autóbusz, vontató, tehergépkocsi, mezőgazdasági vontató, lassú jármű és pótkocsi várakozása esetén a várakozási díjnak a legmagasabb összege az (5) bekezdésben megjelölt díjak háromszorosa, járműszerelvény várakozása esetén az (5) bekezdésben megjelölt díjak hatszorosa lehet.
(7) A minimálisan fizetendő várakozási díj az adott várakozási területen érvényes egy órai díj alapján számított,
a) jegykiadó automatából váltott jegy, sorompóval biztosított parkoló esetén 15 percnek megfelelő összeg,
b) mobiltelefonos parkolási díjfizetési rendszer használata esetén 15 percnek megfelelő összeg, kivéve, ha a díjfizetés leállítására irányuló kérés a díjfizetés megkezdése utáni első percben megtörténik,
c) előre váltott és a gépjárművezető által érvényesített jegy esetén 30 percnek megfelelő összeg,
d) kézi díjbeszedés esetén egy órának megfelelő összeg.
A minimális fizetendő várakozási díjat a kerekítés szabályai szerint, 5 forintra kell kerekíteni, az érvényességi időt ehhez kell igazítani.
(8) A helyi önkormányzat (fővárosban a fővárosi önkormányzat) rendeletében megállapíthatja a várakozási területen a díjköteles várakozás megengedett leghosszabb időtartamát, amely nem lehet egy óránál kevesebb.
15/B. § (1) Várakozási díj a „Parkolj és utazz” (P+R) közúti jelzőtáblával megjelölt várakozási területen nem állapítható meg. Amennyiben a várakozási terület őrzését többletszolgáltatásként biztosítják, ezért a többletszolgáltatásért naptári naponként 6-22 óra között legfeljebb az adott településen igénybe vehető közösségi közlekedés legalacsonyabb jegyárával egyező őrzési díj szedhető.
(2) A várakozási területen megkülönböztető fény- és hangjelzéssel jogszerűen felszerelt jármű díjfizetés és időtartam korlátozás nélkül várakozhat.
A Fővárosi Közgyűlés hatályos rendelete a II. fejezetében a várakozási övezetek területén a következő módon írja elő a parkolási díjak számítását:
8. § (1) A várakozási övezet területén a várakozási díjat
a) az abban a díjövezetben elhelyezett parkolójegy kiadó automatánál váltott parkolójeggyel, a megállást követően haladéktalanul, külön felhívás nélkül, vagy
b) a mobiltelefonos parkolási díjfizetési rendszer használatának esetén annak megindításával, a megállást követően haladéktalanul, külön felhívás nélkül, vagy
c) kézi beszedésű parkolójeggyel kell megfizetni.
(2) A várakozás megkezdésekor a minimálisan fizetendő várakozási díjról külön jogszabály rendelkezik, az előírás azonban nem vonatkozik az előző napi díjköteles várakozási időszakot meghaladóan kifizetett, így a következő napi díjköteles várakozási időszakra vonatkozó időintervallumra.
(3) Várakozási díjfizetés esetén legfeljebb az időtartam korlátozásnak megfelelő ideig lehet várakozni. Az övezetre meghatározott időtartam lejárta után a gépjárművel a várakozóhelyet el kell hagyni. A várakozási időtartam ismételt díjfizetéssel nem hosszabbítható meg.
(4) A parkolójegyet a gépjármű első szélvédő üvege mögött, kívülről jól látható helyen és érvényességének ellenőrzését biztosítva, teljes egészében láthatóan, olvasható módon kell elhelyezni.
9. § (1) A várakozási övezetek díjtételeinél a következő területi felosztást kell alkalmazni:
a) 1. díjtételű, b) 2. díjtételű, c) 3. díjtételű, d) 4. díjtételű, e) 5. díjtételű
területek. A várakozási övezetek fenti díjtételekbe való besorolását jelen rendelet 2. számú melléklete tartalmazza.
(2) A várakozási övezetekben a várakozási díjak kiszámításának alapja a BKV Zrt. egy utazásra érvényes vonaljegy árának megfelelő összeg (a továbbiakban: BKVA).
(3) A különböző díjtételű területeken, a különböző járműfajták után óránként fizetendő várakozási díjakat a BKVA és a következő számok szorzatával kell megállapítani:
	Szorzószámok	
Járműfajták	1.	2.	3.	4.	5.	
	díjtételű területeken	
személygépkocsi, a három- vagy négykerekű motorkerékpár, a három- vagy négykerekű segédmotoros kerékpár, a személygépkocsival vontatott pót- vagy lakópótkocsi és a 3500 kilogramm megengedett legnagyobb össztömeget meg nem haladó tehergépkocsi	1,5	1,25	1	0,75	0,5	
(4) Az óránként fizetendő várakozási díjakat a kerekítés szabályai szerint, 5 forintra kell kerekíteni.
(5) Lakóautó, autóbusz, 3500 kilogramm megengedett össztömeget meghaladó tehergépkocsi, mezőgazdasági vontató, lassú jármű és az ezekkel vontatható pót- vagy lakókocsi várakozási díja a (3) bekezdésben meghatározott és a (4) bekezdés szerint 5 forintra kerekített várakozási díj háromszorosa.
A várakozási díjak tekintetében irányadónak tekintem az országgyűlési biztos már hivatkozott OBH 1495/2006. számú jelentésének VIII. pontjában foglaltakat, amely szerint a fizető övezetekben az autósok csak a parkolási díj ellenében vehetik igénybe a parkolási társaságok által üzemeltetett parkolóhelyeket. „A polgári jogi jogviszony alapvető sajátossága a szerződések területén a szolgáltatás – ellenszolgáltatás arányossága elvének érvényesülése. Azzal pedig, hogy az autós a fizető parkolót igénybe veszi és a díjat kifizeti, ráutaló magatartásával szerződést köt a parkolási társasággal. Ennek megfelelően elvárható a parkolási társaságoktól, hogy a gépjármű tulajdonosok (üzembentartók) által fizetett parkolási díjak ellenértékeként azzal arányban álló szolgáltatást nyújtsanak. A parkolási társaságok által nyújtott közszolgáltatás nem merülhet ki csak a parkolóhely biztosításában, magában kellene, hogy foglalja:
– az automaták megfelelő működését, rendelkezésre állást
– a parkolóhelyek rendben és tisztán tartását, 
– az egyes parkolási társaságok által rendszeresített parkolójegyek kompatibilitását.
A polgári jogi jogviszonyokban érvényesülő szolgáltatás – ellenszolgáltatás arányossága elve tágabb értelemben az Alkotmány 2.§ (1) bekezdésében foglalt jogállamiság elve részét képezi. Ezért amennyiben ez – szolgáltatás – ellenszolgáltatás arányossága – az elv nem teljeskörűen érvényesül a szolgáltatás nyújtása során, vagyis:
– az automaták nem működnek megfelelően 
– a parkolóhelyek nem felelnek meg a minimális tisztán – és rendben tartás feltételeinek
– és a parkolójegyek nem használhatóak egységesen az egyes parkolási társaságok üzemeltetési területén, akkor közvetlenül sérülhet a jogállamiság követelménye”.
Álláspontom szerint, amennyiben a parkolás díját a fentiekben ismertetett jogszabályi rendelkezések alapján állapítják meg, akkor annak ellenértékeként a parkolási társaság által nyújtott szolgáltatásnak mindenképp magában kell foglalnia a parkolójegy automaták (megfelelő!) működését, a várakozóhelyek megtisztítását és mindazon szolgáltatásokat, amely az ügyfelek, az autósok helyzetét megkönnyíti, a parkolási társaság által nyújtott szolgáltatás igénybevételét a lehetőségekhez mérten kényelmessé teszi.

2. A parkolójegy automaták működése
A parkolójegy automaták működésével kapcsolatban mindenekelőtt fontosnak tartom kiemelni, hogy azok megfelelő működése a parkolási társaságok által nyújtott szolgáltatás egyik alapvető eleme, hiszen anélkül az autósok nem tudják szabályszerűen használni a várakozóhelyeket. Ezért fontos, hogy a parkolási társaságok a parkoló automaták megfelelő működésére, annak működése ellenőrzésére, fejlesztésére kellő eszközt fordítsanak. Az előzőekben ismertetett OBH 1495/2006. számú jelentésemben foglaltak szerint a polgári jogi jogviszonyokban a szerződések területén a szolgáltatás – ellenszolgáltatás arányossága elvének érvényesülése alapján a parkolási társaságok által nyújtott közszolgáltatás nem merülhet ki csak a parkolóhely biztosításában, az magában kellene, hogy foglalja többek között az automaták megfelelő működését, rendelkezésre állást is. Amennyiben ez – szolgáltatás- ellenszolgáltatás arányossága – az elv nem teljes körűen érvényesül a szolgáltatás nyújtása során, vagyis, az automaták nem működnek megfelelően akkor közvetlenül sérülhet a jogállamiság követelménye”.
Annak meghatározása az ombudsmani feladatkörön kívül esik, hogy milyen technikai módon valósítható meg az az alapvető követelmény, hogy az automaták a forgalomban lévő pénzérméket elfogadják és ne forduljanak elő nagy számban azok az esetek, hogy több azonos értékű – legtöbbször száz forintos – érméből az automata egyet sem vagy csak egyet fogad el. A jelenlegi díjak mellett álláspontom szerint az ügyfélbarát működés része kellene, hogy legyen az is, hogy az automaták a forgalomban lévő egyes bankjegyeket is elfogadják, hiszen egy magasabb díjtételű területen – vagy az alacsonyabb díjtételű területen hosszabb idejű parkolás esetén – a parkolási díjak kifizetéséhez igen sok pénzérmére van szükség. Ugyancsak felmerül a parkolási díjak kifizetése kapcsán, hogy a mobilparkolás esetén a szolgáltatók ne számoljanak fel indokolatlanul magas költségeket a szolgáltatás igénybevételéért, illetve a kártyával történő parkolás is problémamentesen történjen, hiszen ezekkel lehetne fel–, és kiváltható a pénzérmével történő fizetés. Fontos lenne, hogy ezek a szolgáltatások is hiba nélkül működjenek, amelyek megoldása szintén ombudsmani feladatokon kívül eső, szakmai kérdést jelent.
Ugyancsak egyedi szakmai feladat, annak megoldása, hogy a parkolójegy automaták a díjfizetési időszak vége előtti fizetés esetén ne a következő nap reggeléig történő parkoláshoz szükséges díjat kérjenek, hanem a megfelelő időszakra elegendő pénzösszeg megfizetése esetén kiadják a parkolójegyeket. Amennyiben az automata csak az adott időszakra vonatkozó jóval magasabb összeg – a panasz esetén 350Ft helyett 500 Ft – bedobása esetén adja ki a parkolójegyet, az álláspontom szerint tisztességtelen szerződési feltételnek minősül, egyben sérti a jogállamiság elvét, valamint a jogállamiság elvéből következő tisztességes eljáráshoz való jog követelményét. A túlfizetés szükségességéről történő tájékoztatás elmaradása ugyancsak a jogállamiság elvéből következő tisztességes eljáráshoz való jog sérelmét idézi elő.
Meg szeretném jegyezni, álláspontom szerint, amennyiben a parkolójegy automaták nem működnek megfelelően, akkor a parkolási társaságok nem követelhetik utólag a parkolási díj többszörösét pótdíj formájában a parkoló autósoktól, hiszen az a Ptk. szerinti tisztességes szerződési feltételek követelményének sérelmét jelentheti. A Ptk. 209. §-a szerint ugyanis tisztességtelen az általános szerződési feltétel, illetve a fogyasztói szerződésben egyedileg meg nem tárgyalt szerződési feltétel, ha a feleknek a szerződésből eredő jogait és kötelezettségeit a jóhiszeműség és tisztesség követelményének megsértésével egyoldalúan és indokolatlanul a szerződési feltétel támasztójával szerződést kötő fél hátrányára állapítja meg. A feltétel tisztességtelen voltának megállapításakor vizsgálni kell a szerződéskötéskor fennálló minden olyan körülményt, amely a szerződés megkötésére vezetett, továbbá a kikötött szolgáltatás természetét, az érintett feltételnek a szerződés más feltételeivel vagy más szerződésekkel való kapcsolatát. Külön jogszabály meghatározhatja azokat a feltételeket, amelyek a fogyasztói szerződésben tisztességtelennek minősülnek, vagy amelyeket az ellenkező bizonyításáig tisztességtelennek kell tekinteni. Az általános szerződési feltétel és a fogyasztói szerződésben egyedileg meg nem tárgyalt feltétel tisztességtelenségét önmagában az is megalapozza, ha a feltétel nem világos vagy nem érthető.
Ugyancsak levezethető a parkolási társaságok által nyújtott szolgáltatás alapeleme, a megfelelő, működő parkolójegy automaták követelménye a polgári jogi viszonyok esetén a feleket terhelő együttműködési kötelezettségből. A Ptk. 4. § (1) bekezdése szerint ugyanis a polgári jogok gyakorlása és kötelezettségek teljesítése során a felek a jóhiszeműség és tisztesség követelményeinek megfelelően, kölcsönösen együttműködve kötelesek eljárni. Az együttműködési kötelezettség a polgári jogi jogviszonyok alanyainak egymással szembeni kölcsönös figyelmességével kapcsolatos minimum elvárást fejez ki. A Ptk. az együttműködés keretében általánosan érvényesülő elvként az adott helyzetben általában elvárható magatartás tanúsítását kívánja meg. Az elvárhatóság társadalmi elvárást fejez ki az adott magatartás vonatkozásában, amely szerint a hasonló alanyok, hasonló magatartást, hasonló körülmények között tanúsítanak.16 Ebből pedig az is következik, hogy a szervezetekkel szemben megállapítható, hogy a gazdaság és a társadalom bármely területén magasabb az elvárhatóság, mint a természetes személyeknél.
A Ptk. 277. § (4) bekezdése szerint a felek a szerződés teljesítésében együttműködésre kötelesek. A kötelezettnek a szerződés teljesítése érdekében úgy kell eljárnia, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható, a jogosultnak pedig ugyanilyen módon elő kell segítenie a teljesítést. Az (5) bekezdés alapján pedig a felek a szerződés teljesítését érintő minden lényeges körülményről kötelesek egymást tájékoztatni.
A már többször hivatkozott OBH 1495/2006. számú jelentésemben a szolgáltatás - ellenszolgáltatás arányossága elvének érvényesülésére, a parkolójegy automaták működésére vonatkozó megállapításaimat most is fenntartom és hangsúlyozom, hogy amennyiben az automaták nem működnek megfelelően, akkor közvetlenül sérülhet a jogállamiság követelménye, hiszen a polgári jogi alapelvek tágabb értelemben a jogállamiság elve részét képezik.
3. Havazás idején a várakozóhelyek megtisztítása és a díjfizetési kötelezettségről való megfelelő, pontos tájékoztatás
A 2009-2010 év telén a havazás ideje alatt, a téves, vagy félreérthető tájékoztatásból adódó problémákkal kapcsolatban mindenekelőtt az OBH 1495/2006. számú jelentésemben foglaltakra szeretném felhívni a figyelmet. E jelentés VIII. pontjában foglaltak szerint – amint azt a parkolójegy automaták vonatkozásában is megállapítottam – a polgári jogi jogviszonyokban a szerződések területén a szolgáltatás – ellenszolgáltatás arányossága elvének érvényesülése alapján a parkolási társaságok által nyújtott közszolgáltatás nem merülhet ki pusztán a parkolóhely biztosításában, annak magában kell(ene), foglalnia – egyebek mellett – a parkolóhelyek rendben és tisztán tartását is. Amennyiben ez – szolgáltatás – ellenszolgáltatás arányossága – az elv nem teljes körűen érvényesül a szolgáltatás nyújtása során, vagyis, az automaták nem működnek megfelelően akkor közvetlenül sérülhet a jogállamiság követelménye.
A Kkt. 16. §-a szerint olyan elemi csapás vagy rendkívüli hóakadály elhárítására, amely a közutak forgalmát, a személy- és áruszállítást, emiatt a lakosság ellátását széles körben és jelentősen akadályozza, a védekezés és mentés egységes, központi irányítására, ezen belül a veszélyeztetett terület lakosságának ellátására a miniszter – az érintett tárcák és szervek bevonásával – bizottságot alakít. Ha az elemi csapás vagy rendkívüli hóakadály elhárítása egységes, központi irányítást nem igényel, a védekezés és mentés irányítása – az érdekeltek bevonásával – a polgármester vagy a főpolgármester, illetőleg a közigazgatási hivatal feladata.
A főpolgármester válasza szerint kisebb vita támadt annak tárgyában, hogy a díjköteles várakozóhelyeken kinek a kötelessége a hó eltakarítása, végül ezt a feladatot a Fővárosi Közterület-fenntartó Zrt. végezte el a Fővárosi Önkormányzat és a társaság közötti szerződésben rögzítetteknek megfelelően. Amint az a válaszban is szerepel, ez természetesen csak azokon az útszakaszokon volt lehetséges, ahol a munkaterület biztosítva volt, azaz nem várakoztak a gépjárművek. A probléma azonban a hólepte várakozóhelyek miatt alakult ki, amely miatt bizonyos helyeken nem lehetett a gépjárművekkel várakozni. Álláspontom szerint a parkolási társaságokat is terheli a várakozóhelyek megtisztításának kötelezettsége, hiszen ez is a parkolás üzemeltetés körébe tartozik, a polgári jogi jogviszonyban nyújtott szolgáltatás egyik része és a Fővárosi Közterület – fenntartó Zrt. csak azokat a várakozóhelyeket tudja megtisztítani, ahol gépjárművek nem parkolnak, így a feladat az önkormányzatokkal kötött szerződések tartalmának függvényében adott esetben a feladatot átadó önkormányzatok vonatkozásában is felmerülhet.
A jelenlegi jogszabályi környezetben azonban nem tisztázott, hogy kinek a kötelessége egyben felelőssége a várakozóhelyek megtisztítása – különösen havazás idején – ez pedig a jogállamiság elvének és a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonsággal összefüggő visszásságot idéz elő.
A 2009-2010. év telén történt havazás ideje alatt álláspontom szerint a tisztességes eljáráshoz való jog követelményének a Budapesti Önkormányzati Parkolási Kft. ügyvezetőjének döntése felelt meg, amelyben az adott időszakra vonatkozóan felfüggesztette a parkolási díjak megfizetésének ellenőrzését. Ez a gyakorlatban az adott területeken a parkolási díj fizetési kötelezettség felfüggesztését is jelentette, amelyet viszont a rendeleti szabályozás nem tett lehetővé.
A polgári jogi jogviszonyokra jellemző együttműködési kötelezettségből fakadóan különösen fontosnak tartom az ügyfelek, az autósok megfelelő tájékoztatását a fizetési kötelezettségekről vagy annak felfüggesztéséről, amely a parkolási társaságokat, a parkolás üzemeltetés feladatkörét átadó helyi önkormányzatokat és a Fővárosi Önkormányzatot is terheli. Fontos, hogy ilyen időszakban pontosan lehessen tudni, hogy melyik területeken mely időszakban kell, illetve nem kell parkolási díjat fizetni.

Intézkedéseim
Tekintettel arra, hogy a jelentés III./1. pontjában jelzett visszásságok az adott kérdések jogi szabályozásának hiányaira vezethetőek vissza, azok megszüntetése és jövőbeni megelőzése érdekében, az Obtv. 25. §-a alapján felkérem a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Kkt. 15/C. § (5) bekezdésének megfelelően, a jelentésben meghatározott szempontok figyelembevételével, kezdeményezze a parkolási kérdésekben előterjesztett panaszok ügyintézése keret-, és részletszabályainak kidolgozását.
Az Obtv. 25. §-a alapján felkérem Budapest Főváros főpolgármesterét, hogy jelentésemet terjessze a Közgyűlés elé, azzal hogy a testület módosítsa a főváros közigazgatási területén a járművel várakozás rendjének egységes kialakításáról, a várakozás díjáról és az üzemképtelen járművek tárolásának szabályozásáról szóló 30/2010. (VI. 4.) Főv. Kgy. rendeletét, annak érdekében, hogy a fővárosi parkolási társaságok  ügyfélszolgálati irodái legalább heti egy napon hosszított (legalább 18 óráig tartó) nyitvatartással működjenek.
Kérem, hogy az Obtv. 20. §-a alapján – kapcsolódóan az OBH 4090/2007. számú jelentésemben kért intézkedésemhez – tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a fővárosban, a kerülethatárokon a parkolási társaságok egymás parkolójegyeit elfogadják, megteremtve az ügyfélcentrikus és egységes fővárosi gyakorlat alapjait; 
Kezdeményezem, hogy kérjen rendszeres tájékoztatást a fővárosi parkolási társaságok vezetőitől arról, hogy milyen ellenőrzést végeztek a parkolójegy automaták működésére vonatkozóan, illetve azok milyen eredménnyel zárultak; 
Kérem, hogy fordítson kiemelt figyelmet arra, hogy a fővárosi mobilparkolás esetén a szolgáltatók indokolatlan költségekkel ne terheljék a parkolás díját;
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem Budapest Főváros főpolgármesterénél, az érintett helyi önkormányzatok polgármestereinél, valamint a fővárosi parkolási társaságok vezetőinél, hogy egymással együttműködve tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy:
– a főváros területén működő parkolójegy automaták – parkolási kártyával történő parkolás esetén is – megfelelően működjenek elfogadva a forgalomban lévő valamennyi pénzérmét;
– kérem intézkedjenek azon gyakorlat megszüntetéséről, miszerint egyes díjfizető területeken a parkolójegy automaták a díjfizetési időszak előtt negyed órával történő parkolás esetén túlfizetést kérnek;
– kérem továbbá vizsgálják meg a parkolójegy automaták bankjegy elfogadási lehetőségét;
– kérem végezetül, hogy a jelentésemben foglalt megállapításokra figyelemmel körültekintő figyelemmel rendezzék annak kérdését, hogy havazás esetén mely szerv(ezet) felelős a várakozóhelyek megtisztításáért és tisztán tartásáért.

Budapest, 2010. december 16.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: Lábjegyzet

1 OBH 1495/2006. számon
2OBH 5537/2007. számú ügy
3 OBH 4090/2007. számú vizsgálat
4 OBH 4504/2007. számú ügy
5 OBH 5140/2008. számú ügy
6 OBH 5140/2008. számú vizsgálat
7 http://tv2.hu/mokka/video/a-ho-miatt-ingyen-lehet-parkolni-mindenhol
8 Azóta Fogyasztóvédelmi Hatóságokhoz
9 Ötv. 1. § (1) bekezdés
10 Ötv. 8.§ (1) bekezdés
11 Kkt. 9/B. § (2) bekezdés
12 Aszerint a járműnek fizető várakozóhelyen való parkolása a helyi közszolgáltatás igénybevételét jelenti, amellyel a felek között polgári jogviszony keletkezik. A parkolás tényével a Ptk. 216. § (1) bekezdése szerinti ráutaló magatartással a gépjármű üzembentartója tudomásul veszi, hogy a parkolóhelyen díjfizetésre köteles. Amennyiben a fizetési kötelezettségét elmulasztja, pótdíjfizetéssel tartozik.
13 h) Út: a járművek és a gyalogosok közlekedésére, vagy csak a járművek, illetve csak a gyalogosok közlekedésére szolgáló, e célra létesített vagy kijelölt közterület, illetőleg magánterület (közút, magánút). Magánútnak kell tekinteni az állam vagy az önkormányzat tulajdonában álló területen lévő, közforgalom elől elzárt utat is.
14 k) Az út tartozéka: a várakozóhely, pihenőhely, a vezetőoszlop, a korlát, az útfenntartási és közlekedésbiztonsági célokat szolgáló műszaki és egyéb létesítmény, berendezés (így különösen jelzőtábla, jelzőlámpa, segélykérő telefon, parkolójegy-kiadó automata, sorompó), a zajárnyékoló fal és töltés, hóvédő erdősáv, fasor vagy cserjesáv (védelmi rendeltetésű erdő), valamint a közút határától számított két méter távolságon belül ültetett fa, az összefüggő üzemi gyümölcsöshöz tartozó fák kivételével, az út üzemeltetéséhez szükséges elektronikus hírközlő eszközök és hálózatok.
15 9/D. § (1) A járművekkel helyi közutakon, a helyi önkormányzat tulajdonában álló közforgalom elől el nem zárt magánutakon, valamint tereken, parkokban és egyéb közterületeken történő várakozás a helyi közút, a helyi önkormányzat tulajdonában álló közforgalom elől el nem zárt magánutak, valamint terek, parkok és egyéb közterületek közlekedési célú használata. A kijelölt várakozási terület fenntartása a várakozási terület kezelőjének feladata. (2) A helyi közutakon, a helyi önkormányzat tulajdonában álló közforgalom elől el nem zárt magánúton, valamint tereken, parkokban és egyéb közterületeken járművel történő várakozás biztosítását célzó közszolgáltatást a tulajdonos helyi önkormányzat, illetve a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 9. § (5) bekezdés szerinti szolgáltató köteles ellátni.
16 Ptk. kommentár