Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az AJB 4915/2010. számú ügyben

Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna
A vizsgálat megindítása
A panaszos gyermeke ügyében kérte a segítségemet. Megírta, hogy férje bántalmazta, ezért ez év februárjában gyermekével együtt szüleihez költözött Székesfehérvárra. Az apa március elején elvitte a kisfiút és azóta magánál tarja. A panaszos 2010. március 17-én a lakóhelye szerint illetékes, Budapest VIII. kerületi gyámhatóságon védelembe vételi eljárást kezdeményezett. Sérelmezte, hogy eljárás nem indult, csupán annyit közöltek vele, hogy annak megindítását nem tartják indokoltnak.
A beadványban foglaltak alapján felmerült a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog, továbbá a gyermeki jogok sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam.
Az ügy teljes körű feltárása érdekében a VIII. kerületi jegyzőtől (gyámhatóság) tájékoztatást és az ügyben keletkezett dokumentumok másolatának rendelkezésemre bocsátását kértem.

Az érintett alkotmányos jogok
– A jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog "A Magyar Köztárság független, demokratikus jogállam." [Alkotmány 2. § (1)]
– A gyermek védelemhez és gondoskodáshoz való joga „A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.” [Alkotmány 67. § (1)]

Az alkalmazott jogszabályok
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv.)
1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvt.)
2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól (Ket.)
149/1997. (IX. 10.) Kormányrendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer.)
331/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet a gyermekvédelmi és gyámügyi feladat- és hatáskörök ellátásáról, valamint a gyámhatóság szervezetéről és illetékességéről (Gyesz.)
(A vizsgálatban alkalmazott jogszabályi rendelkezéseket a jelentés melléklete tartalmazza.)

A megállapított tényállás
A kapott tájékoztatás és a rendelkezésemre bocsátott iratok alapján a következő tényállás rögzíthető. A panaszos a gyámhatóságon 2010. március 19-én iktatott levelében – a házasság felbontása és a gyermekelhelyezés tárgyában indított peren, továbbá az apa ellen tett feljelentésen túl – a kisfiú védelembe vételét is kérte.
A panaszos elmondta, hogy március 24-én az apa az ő beleegyezése nélkül vitte el a gyermeket, azóta sem a telefonos, sem a személyes kapcsolattartást nem biztosítja, e-mailben informálja őt a gyermek hogylétéről, tartózkodási helyüket folyamatosan változtatja.
Az ügyintéző a következőkről tájékoztatta a panaszost: „A leírtak és az elmondottak (alapján) a védelembe vétel indokoltsága nem áll fenn, mert veszélyeztető tényezők (éhezés, felügyelet nélküliség stb.) tudomásunk szerint nincsenek. Amennyiben bármilyen jelzés érkezik felénk a rendőrségtől, vagy más illetékes szervtől ennek kivizsgálását meg fogjuk tenni. 
A panaszos a jegyzőkönyv felvételét követően is kérte a gyermek védelembe vételét.
Az ügyintéző 2010. május 5-én kelt hivatalos feljegyzése szerint a gyermeket a székesfehérvári rendőrség megtalálta. A gyámhatóság belföldi jogsegély kérelem kertében tájékoztatást kért a rendőrkapitányságtól. A rendőrség válaszában közölte, hogy gyermeket az apánál megtalálták, a tartózkodási helyről a panaszost informálták. Az ügyintéző június 3-án az irodavezetőnek benyújtotta a védelembe vételi eljárást megszüntető végzés tervezetét. A tervezet indoklása szerint a gyermek– figyelemmel arra, hogy tartózkodási helye az anya számára ismertté vált, így lehetősége van a kapcsolattartásra – nem veszélyeztetett. Az irodavezető megítélése szerint a gyermek fejlődését az apa veszélyezteteti, erre tekintettel a tervezetet nem írta alá, az ügyintézőt új eljárás lefolytatására utasította.
A Pesti Központi Kerületi Bíróság 14. P. 101.689/2010/18. B. számú, 2010. június 23-án kelt végzésével a szülők ideiglenes elhelyezésére vonatkozó kérelmét elutasította, a kisfiút az apa gondozásában hagyta. A bíróság a közös szülői felügyeletet fenntartva, a szülők kapcsolattartását – előzetesen végrehajthatóan – szabályozta. A végzés ellen mindkét szülő jogorvoslati kérelmet nyújtott be, az eljárás folyamatban van. Az anya július 12-én jelezte, hogy az apa bírósági végzésben foglaltaknak nem tesz eleget. A kapcsolattartás végrehajtása tárgyában a gyámhivatal is eljárást folytat. Július 15-én a gyámhatóság az apa, az apa jogi képviselője, a panaszos, az anyai nagymama és a családdal kapcsolatban álló családgondozó részvételével tárgyalást tartott. Az apa úgy nyilatkozott, hogy a panaszos egészségi állapota miatt továbbra sem biztosítja a bíróság által szabályozott kapcsolattartást. A családgondozó szerint az apa magatartása a gyermek fejlődését veszélyezteti.
A gyámhatóság a szülők és a gyermek lakcíméről adatszolgáltatás kért. Az apa és az anya lakóhelye eltérő kerületben, tartózkodási helyük is különböző településen van. A gyermek lakcíme havonta változott. A VIII. kerületi okmányiroda a gyermek lakcímkártyájának visszavonása tárgyában eljárást indított. Az apa júliusban a budakeszi okmányirodán a gyermeknek személyi igazolványt kért, nyilatkozata szerint ahhoz az édesanya is hozzájárult. Felmerült annak a gyanúja, hogy az apa hamis nyilatkozatot tett. A budakeszi okmányiroda a VIII. kerületi társhatóságot kérte, hogy nyilatkoztassa az anyát arról, hozzájárul-e gyermek személyi igazolványának kiállításához. A hatóságok között illetékességi vita is kialakult.
A gyámhatóság az ismert lakcímeken környezettanulmány készítését kérte, a gyermek ellátottságáról valamennyi, a lakcímek alapján számításba jöhető védőnőt megkereste. A kisfiút március óta védőnő nem látta, nem gondozta. Fővárosi címén az apáról évek óta nem tudnak. Az apa lakóhelyén és az anya tartózkodási helyén készült környezettanulmány augusztus elején érkezett a gyámhatósághoz. Az apa jogi képviselője 2010. augusztus 3-án bejelentette, hogy a gyermek állandó lakó és tartózkodási helye Budakeszin van. A Budakeszi Város Önkormányzata – illetékességét megállapítva – augusztus 10-én kérte az iratanyagok megküldését.

A vizsgálat megállapításai
Hatáskör tekintetében
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa számára feladat- és hatáskört, valamint ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az Obtv. határozza meg. Az Obtv 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
Tekintettel arra, hogy a gyámhatóság az Obtv. 29. § (1) a/ pontja szerinti közigazgatási feladatot ellátó szerv, így eljárásának vizsgálata az Obtv. 16. §-a alapján egyértelműen ombudsmani hatáskörbe tartozik. Az Obtv. 29. § (2) bekezdés e/ pontja értelmében a bíróság nem minősül hatóságnak, így eljárásának, döntésének vizsgálatára nincs felhatalmazásom.

A ügy érdeme tekintetében
A Gytv. fogalom meghatározása szerint a veszélyeztetettség: olyan – a gyermek vagy más személy által tanúsított – magatartás, mulasztás vagy körülmény következtében kialakult állapot, amely a gyermek testi, értelmi, érzelmi vagy erkölcsi fejlődését gátolja vagy akadályozza. A törvény az alapelvek között rögzíti a hatóságok gyermek mindenek felett álló érdekeinek figyelembe vevő, jogait biztosító eljárási kötelezettségét. A kapcsolattartás alapvető gyermeki jog 
A Gyer. 84. § (1) bekezdése rendelkezik a jegyző védelembe vétellel összefüggő eljárási kötelezettségéről. E szerint a Gyvt. 17. §-ának (1)-(2) bekezdésében foglalt szervek, személyek jelzése, kezdeményezése, javaslata alapján a védelembe vétel iránti eljárást köteles hivatalból lefolytatni. A gyermekvédelmi rendszerhez kapcsolódó feladatot ellátókat 17. § (1) bekezdése nevesíti. A 2. bekezdés szerint az 1. bekezdésben meghatározottak kötelesek a gyermek veszélyeztetettsége esetén a gyermekjóléti szolgálatnál jelzéssel élni. Ilyen jelzéssel és kezdeményezéssel bármely állampolgár (a gyermek édesanyja is) és a gyermekek érdekeit képviselő társadalmi szervezet is élhet. Ha a védelembe vétel iránti eljárás nem a gyermekjóléti szolgálat javaslatára indult, a jegyző köteles a szolgálatot javaslattétel céljából megkeresni [Gyer 84. § (3) bek.]
A jegyző a védelembe vételről akkor rendelkezik, ha a szülő vagy más törvényes képviselő a gyermek veszélyeztetettségét az alapellátások önkéntes igénybevételével megszüntetni nem tudja, vagy nem akarja, de alaposan feltételezhető, hogy segítséggel a gyermek fejlődése a családi környezetben mégis biztosítható [Gyvt. 68. § (1) bek.]
A határozatra, az eljárást megszüntető végzésre az irányadó ügyintézési határidő 22 munkanap. Az ügyintézési határidő a kérelemnek az eljárásra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatósághoz történő megérkezése napján, illetve az eljárás hivatalból történő megindításának napján kezdődik. [Ket. 33. § (1) és (5) bek.]
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság több határozatában rámutatott, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam (…) kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. A jogbiztonság tehát nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. Csak formalizált eljárás szabályainak követésével keletkezhet érvényes jogszabály, csak az eljárási normák betartásával működnek alkotmányosan a jogintézmények. [9/1992. (I. 30.) AB határozat]
Az Alkotmánybíróság a 21/1996. (V. 17.) határozatában kifejtette, hogy a gyermeknek az a joga, hogy az állam részéről megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges védelemben és gondoskodásban részesüljön [Alkotmány 67. § (1) bekezdés] az állam kötelezettségét alapozza meg a gyermek fejlődésének védelmére.
Álláspontom szerint a 2008 szeptemberében született kisgyermek fejlődését az apa azáltal veszélyeztette, hogy az anyától elszakította, tartózkodási helyüket folyamatosan változtatva még a kapcsolattartást sem biztosította. A gyermek életkorára tekintettel az időmúlással fennáll annak a veszélye, hogy édesanyját elfelejti.
Megállapítható, hogy a veszélyeztetettség megítélésében az ügyintéző, az irodavezető és a családgondozó álláspontja eltérő volt. Az AJB 89/2010. számú jelentésemben megállapítottam, hogy a veszélyeztetettség fogalmát a gyermekkel kapcsolatban álló szakemberek – személyiségük, ismereteik, az adott területen kialakult szakmai gyakorlat alapján – eltérően értelmezik, illetve, hogy maga a fogalom sem kellőképpen definiált. A probléma megoldása érdekében a szociális tárca vezetőjénél kezdeményezéssel éltem.
Az iratokból kitűnően megállapítható, hogy a gyámhatóság az anya meghallgatásán, majd a gyermek megtalálásáról való tudomásszerzést követően rendőrség megkeresésén túlmenően a gyermek érdekét szolgáló eljárási cselekményt 2010 júliusáig nem végzett.
A mulasztás visszásságot okozott a jogállamiság elvéből eredő jogbiztonság követelményével és a tisztességes eljárással, továbbá a gyermek kiemelt védelemhez fűződő jogával összefüggésben.
A Ket 22. § szerint a hatóság a joghatóságát, valamint hatáskörét és illetékességét az eljárás minden szakaszában hivatalból köteles vizsgálni. Hatáskör vagy illetékesség hiányában a hatóság a kérelmet és az ügyben keletkezett iratokat – az ügyfél egyidejű értesítése mellett – haladéktalanul, de legkésőbb a kérelem megérkezésétől, folyamatban levő ügyben a hatáskör és illetékesség hiányának megállapításától számított öt munkanapon belül átteszi a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatósághoz. Ha a szülői felügyeletet együttesen gyakorló szülők lakóhelye különböző gyámhatóságok illetékességi területen található, a gyámhatóság illetékességét a gyermek lakóhelye határozza meg. [Gyesz  21. § (2) bek.] 
Minderre tekintettel az iratok áttétele a vonatkozó jogszabályoknak megfelelt, alapvető joggal összefüggő visszásságot nem keletkeztetett. Mivel az eljárás elhúzódása a szülők különböző lakcím és tartózkodási helyéből eredő illetékességi vitákra is visszavezethető, e tekintetben a hatóságok mulasztása nem megállapítható.
Mindezekre, továbbá a gyámhatóság vezetőjének a védelembe vétel ügyében tett intézkedésére figyelemmel intézkedést nem teszek.
Végül a hatáskörömet szabályozó törvény vizsgálati lehetőségemet a hatóságokra, illetőleg az államigazgatási jogkörben eljáró egyéb szervekre korlátozza, intézkedési lehetőségem magánszemélyekkel szemben akkor sincs, ha a rendelkezésemre álló adatok alapján a gyermek alapvető jogainak érvényesülését magánszemély sérti, illetőleg azok érvényesülését gátolja. Figyelemmel arra, hogy a gyermekvédelmi törvény a gyermek alkotmányos jogainak védelmére kötelez – elengedhetetlennek tartom a szülők figyelmét felhívni arra, hogy az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében foglalt, a gyermek gondoskodáshoz és védelemhez való jogának biztosítása elsődlegesen a szülők kötelezettsége. Álláspontom szerint a felhívott alapjog érvényesülése szempontjából a szülők együtt/vagy különélése nem bír jelentőséggel, a családi élethez fűződő jog érvényesülését a szülők párkapcsolata megszűnését követően a szülő és a gyermek számára egyaránt biztosítani kell, melyért a kapcsolattartásra jogosult és kötelezett szülő egyaránt felelős.

Budapest, 2010. szeptember 20.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: Az alkalmazott jogszabályok
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (Gyvt.)
2. § (1) A gyermekek védelmét ellátó helyi önkormányzatok, gyámhivatalok, bíróságok, rendőrség, ügyészség, pártfogó felügyelői szolgálat, más szervezetek és személyek e törvény alkalmazása során a gyermek mindenek felett álló érdekét figyelembe véve, törvényben elismert jogait biztosítva járnak el.
7. § (5) A gyermeknek joga van ahhoz, hogy mindkét szülőjével kapcsolatot tartson abban az esetben is, ha a szülők különböző államokban élnek.
16. § (1) Az e törvényben meghatározott, a gyermekek védelmét biztosító hatósági feladat- és hatásköröket
a) a helyi önkormányzat képviselő-testülete, b) a települési önkormányzat jegyzője,c) a gyámhivatal gyakorolja.
17. § (1) Az e törvényben szabályozott gyermekvédelmi rendszerhez kapcsolódó feladatot látnak el – a gyermek családban történő nevelkedésének elősegítése, a gyermek veszélyeztetettségének megelőzése és megszüntetése érdekében – a törvényben meghatározott alaptevékenység keretében a) az egészségügyi szolgáltatást nyújtók, így különösen a védőnői szolgálat, a háziorvos, a házi gyermekorvos, b) a személyes gondoskodást nyújtó szolgáltatók, így különösen a családsegítő szolgálat, a családsegítő központ, c) a közoktatási intézmények, így különösen a nevelési-oktatási intézmény, a nevelési tanácsadó, d) a rendőrség,e) az ügyészség,f) a bíróság,g) a pártfogó felügyelői szolgálat, h) az áldozatsegítés és a kárenyhítés feladatait ellátó szervezetek,i) a menekülteket befogadó állomás, a menekültek átmeneti szállása, j) a társadalmi szervezetek, egyházak, alapítványok.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott intézmények és személyek kötelesek a) jelzéssel élni a gyermek veszélyeztetettsége esetén a gyermekjóléti szolgálatnál, b) hatósági eljárást kezdeményezni a gyermek bántalmazása, illetve súlyos elhanyagolása vagy egyéb más, súlyos veszélyeztető ok fennállása, továbbá a gyermek önmaga által előidézett súlyos veszélyeztető magatartása esetén. Ilyen jelzéssel és kezdeményezéssel bármely állampolgár és a gyermekek érdekeit képviselő társadalmi szervezet is élhet.

1499/1997. (IX. 10.) Korm. Rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer.)
84. § (1) A jegyző a Gyvt. 17. §-ának (1)-(2) bekezdésében foglalt szervek, személyek jelzése, kezdeményezése, javaslata alapján köteles a védelembe vétel iránti eljárást hivatalból lefolytatni.
(2) A gyermekjóléti szolgálat a javaslatára indult védelembe vétel iránti eljárás során a) nyilatkozik az alapellátás eredménytelenségének okáról, a gyermek és a szülő együttműködési készségéről, b) megküldi a gyermekjóléti alapellátás során felvett adatlapot, környezettanulmányt és gondozási tervet, c) véleményt nyilvánít a gyermek veszélyeztetettségének okáról, d) javaslatot tesz a kirendelhető családgondozó személyére, e) javaslatot tesz a Gyvt. 68. § (3) bekezdése alapján szükséges intézkedésekre.
(3) Ha a védelembe vétel iránti eljárás nem a gyermekjóléti szolgálat javaslatára indult, a jegyző megkeresi a gyermekjóléti szolgálatot a (2) bekezdés szerinti javaslat 10 munkanapon belül történő megtételére.
85. § (1) A jegyző a védelembe vétel iránti kérelmet elutasítja, illetve a hivatalból indított eljárást megszünteti, ha a gyermek veszélyeztetettsége nem áll fenn.

2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól (Ket.)
1. § (1) A közigazgatási hatóság az eljárása során köteles megtartani és másokkal is megtartatni a jogszabályok rendelkezéseit. Hatáskörét a jogszabályokban előírt célok megvalósítása érdekében, mérlegelési és méltányossági jogkörét a jogalkotó által meghatározott szempontok figyelembevételével és az adott ügy egyedi sajátosságaira tekintettel gyakorolja.
(2) A közigazgatási hatóság a hatáskörének gyakorlásával nem élhet vissza, hatásköre gyakorlása során a szakszerűség, az egyszerűség és az ügyféllel való együttműködés követelményeinek megfelelően köteles eljárni.
4. § (1) Az ügyfeleket megilleti a tisztességes ügyintézéshez, a jogszabályokban meghatározott határidőben hozott döntéshez való jog és az eljárás során az anyanyelv használatának joga.
22. § (1) A hatóság a joghatóságát - ezzel összefüggésben az alkalmazandó jogot -, valamint hatáskörét és illetékességét az eljárás minden szakaszában hivatalból köteles vizsgálni.
(2) Hatáskör vagy illetékesség hiányában a hatóság a kérelmet és az ügyben keletkezett iratokat – az ügyfél egyidejű értesítése mellett – haladéktalanul, de legkésőbb a kérelem megérkezésétől, folyamatban levő ügyben a hatáskör és illetékesség hiányának megállapításától számított öt munkanapon belül átteszi a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatósághoz.
29. § (1) A hatósági eljárás az ügyfél kérelmére vagy hivatalból indul meg.
(2) A hatóság köteles a hatáskörébe tartozó ügyben illetékességi területén hivatalból megindítani az eljárást, ha
a) ezt jogszabály előírja,
33. § (1) A határozatot, az eljárást megszüntető végzést, valamint a másodfokú döntést hozó hatóságnak az első fokú döntést megsemmisítő és új eljárásra utasító végzését az (5) bekezdésben meghatározott időponttól számított huszonkét munkanapon belül kell meghozni és gondoskodni a döntés közléséről. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig törvény vagy kormányrendelet állapíthat meg. Ha e törvény valamely eljárási cselekmény teljesítésének határidejéről nem rendelkezik, a hatóság haladéktalanul, de legkésőbb öt munkanapon belül gondoskodik arról, hogy az eljárási cselekményt teljesítse.
(5) Az ügyintézési határidő a kérelemnek az eljárásra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatósághoz történő megérkezése napján, illetve az eljárás hivatalból történő megindításának napján kezdődik. Ezt a szabályt kell alkalmazni azokban az esetekben is, amikor a magyar hatóság eljárásának megindításához szükséges kérelmet nem magyar hatóságnál lehet benyújtani.

331/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet a gyermekvédelmi és gyámügyi feladat- és hatáskörök ellátásáról, valamint a gyámhatóság szervezetéről és illetékességéről (Gyesz.)
3. § (1) A települési önkormányzat jegyzője e) dönt a gyermek védelembe vételéről és annak megszüntetéséről…
21. § (1) Az eljárásra az a gyámhatóság illetékes, amelynek területéna) a gyermek szülői felügyeletet gyakorló szülőjének, gyámjának….a lakóhelye található.
(2) Ha a szülői felügyeletet együttesen gyakorló szülők lakóhelye különböző gyámhatóságok illetékességi területen található, a gyámhatóság illetékességét a gyermek lakóhelye határozza meg. Ha a gyermek lakóhelye egyik szülőjének lakóhelyével sem azonos, az a gyámhatóság jár el, amelynek területén az anya lakóhelye található.