Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
AJB-4823/2010 számú ügyben

Előadó: dr. Kovács Zsolt
Az eljárás megindulása
Egy állampolgár azért fordult panasszal az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert a Fővárosi Földhivatal határozatban rendelkezett az általa befizetett fellebbezési illeték visszafizetéséről, de az adminisztrációs hiba miatt fél évig nem történt meg, panaszára a földhivatal azonban csupán az illeték visszafizetéséről intézkedett, a késedelmi kamat megfizetését megtagadta.
Tekintettel arra, hogy a beadványokban foglaltak felvetették a jogállamiság elvéből eredő jogbiztonság követelményével és tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggő visszásság gyanúját, vizsgálatot indítottam.
A vizsgálat eredményes befejezése érdekében megkerestem a Fővárosi Földhivatal Ingatlan-nyilvántartási Osztályának vezetőjét, aki a következőkről informált:

A megállapított tényállás
A panaszos két földhivatali határozat ellen is fellebbezéssel élt, és azokhoz lerótta a 10-10 ezer forint összegű fellebbezési illetéket. A Fővárosi Földhivatal, mint másodfokú hatóság a fellebbezésnek helyt adva a 2010. január 20-án kelt 30.201/2010. és 30.261/2010. szám alatt meghozott döntésével az első fokú határozatokat megsemmisítette, és a hatóságot új eljárásra utasította. A döntés arról is rendelkezett, hogy a lerótt illetéket a Fővárosi Földhivatal Gazdasági Szervezete az ügyfélnek utalja vissza. 
Az átutalás azonban adminisztratív hiba miatt elmaradt. Az ügyintéző tartós távolléte alatt az ügyirat nem került másik ügyintézőhöz, ezért a határozatot a gazdasági szervezet számára nem adták át. A panaszos 2010. június 16-i személyes megjelenésekor jelezte, hogy a késedelmi kamatra is igényt tart, amire az alapügyben eljáró Ingatlan-nyilvántartási Osztály felkérte a Gazdasági Osztályt, hogy soron kívül intézkedjen az illeték – lehetőség szerint késedelmi kamattal történő – visszafizetésére, de – bár az illeték visszautalása megtörtént – a késedelmi kamat megfizetését megtagadták arra hivatkozással, hogy arra csak jogerős bírósági döntés, vagy jogszabály kötelező rendelkezése alapján van módjuk.

Az érintett alkotmányos jogok 
Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
(A jogállam alapvető eleme a jogbiztonság) (11/1992. (III. 5.) AB h.)

Alkalmazott jogszabályok
A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (Ket.)

A vizsgálat megállapításai
A hatóság úgy a panaszos, mint az országgyűlési biztos megkeresésére elismerte, hogy mulasztást követett el, amikor a 2010. januári határozata alapján az ügyfél számára a fellebbezési illetéket csak 2010 júniusában utalták el. A hatóság csupán a késedelmi kamat fizetésére vonatkozó kötelezettségét vitatta, mert álláspontjuk szerint arra csak jogerős bírósági döntés, vagy jogszabály kötelező rendelkezése alapján van módjuk.
Megvizsgáltam a vonatkozó jogszabályokat és megállapítottam, hogy a Ket. 138. § (1) bekezdésének a./ pontja szerint „A kötelezett késedelmi pótlékot köteles fizetni, ha pénzfizetési kötelezettségének határidőben nem tett eleget…”
(3) A késedelmi pótlék mértéke minden naptári nap után a felszámítás időpontjában érvényes jegybanki alapkamat kétszeresének 365-öd része. A késedelmesen megfizetett késedelmi pótlék után nem számítható fel késedelmi pótlék.
(4) A késedelmi pótlékot pénzfizetési kötelezettség esetén a teljesítési határidő utolsó napját követő naptól, a hatósági szerződés alapján igénybe vett támogatás vagy kedvezmény visszatérítése esetén az igénybevétel első napjától a teljesítés vagy a visszatérítés napjáig terjedő időszakra, részleges teljesítés esetén a hátralékra kell felszámítani.
A Ket 138. §-a a kötelezett fogalma alatt nem kizárólag az ügyfelet érti, hanem az lehet a hatóság is, ahogy az adott esetben az is. 
A Ket. az alapelvek között sorolja fel, hogy a közigazgatási hatósági eljárásban a törvény keretei között a hivatalból való eljárás elve érvényesül. [3. §] 
Ennek keretében a közigazgatási hatóság: c./ e törvény keretei között felülvizsgálhatja mind a saját, mind a felügyeleti jogkörébe tartozó hatóság végzését és határozatát (a továbbiakban együtt: döntését), d./ hivatalból intézkedhet a döntésének kijavításáról, kiegészítéséről, módosításáról és visszavonásáról.
7. § A közigazgatási hatóság a költségtakarékosság és a hatékonyság érdekében úgy szervezi meg a tevékenységét, hogy az az ügyfélnek és a hatóságnak a legkevesebb költséget okozza, és az eljárás a lehető leggyorsabban lezárható legyen.

Mindezek alapján megállapítottam, hogy a Fővárosi Földhivatal a jogbiztonság követelményével összefüggő visszásságot okozott azzal, hogy megtagadta a törvényben előírt joga és kötelezettsége gyakorlását, holott a törvény erejénél fogva jogosult és kötelezett a saját hibájának kiegészítéséről intézkedni, és a késedelmi kamatot kiszámítani és megfizetni.

Intézkedéseim
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem a Fővárosi Földhivatal vezetőjénél, hogy a vizsgálatom során feltárt visszásság orvoslása iránt intézkedjen, és a jövőbeni hasonló visszásságok megelőzése érdekében tájékozassa munkatársait a jogszabály megfelelő alkalmazásáról.

Budapest, 2010. július 19.

Prof. Dr. Szabó Máté