Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az AJB 4541/2010. számú ügyben
(Kapcsolódó ügyek: AJB 4542/2010, AJB 4602/2010) 

Előadók: dr. Bene Beáta
dr. Tóth Krisztina
dr. Tóth Lívia
Az eljárás megindulása
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosaként 2010. évben „Méltó Időskor” címmel, az időskorúak alapvető jogait fókuszpontba állító projektet indítottam, amelynek célja a gyenge érdekérvényesítő képességgel rendelkező, sok esetben kiszolgáltatott helyzetű társadalmi csoport alkotmányos jogainak az emberi- és állampolgári jogi érdeklődés középpontjába helyezése, érvényesülésének elősegítése. 
A projekt keretében – az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – hivatalból utóvizsgálatot indítottam, melynek célja a tartós bentlakást biztosító ápoló-gondozó otthonokban élő idős emberek alkotmányos alapjogai érvényesülésének vizsgálata volt, figyelemmel az e témakörben kiadott korábbi átfogó ombudsmani jelentés megállapításaira, ajánlásaira.1
A fent említett, 1998-ban lefolytatott, a jog, a szociológia és az orvostudomány szakmai szempontjait ötvöző, alapvetően emberi jogi megközelítésű, több szakértő bevonásával folyt vizsgálat összesen hét intézményt érintett, ezen belül tíz székhelyre és telephelyre terjedt ki. A jelen vizsgálatban ezen hét intézmény közül háromban folytattak munkatársaim ismételten helyszíni vizsgálatot, amely során feltérképezték az eltelt több mint tíz év alatt az egyes intézményeknél bekövetkezett változásokat, az ellátás, gondozás jelenlegi körülményeit, az ehhez kapcsolódó tárgyi és személyi feltételeket, valamint a mindennek keretet adó jogszabályi környezetet. 
A három intézmény kiválasztásánál – a minél szélesebb körű tapasztalatszerzés érdekében – több szempontot vettünk figyelembe. Az intézmények földrajzi elhelyezkedése alapján fővárosi és vidéki, az ország különböző gazdasági fejlettségű régióiban működő otthonokat választottunk, ezen túl a vizsgált intézmények között található községben, városban és a fővárosban működő otthon, valamint a fenntartó szerint is különbséget lehet tenni, így a kiválasztottak között állami és nem állami fenntartású intézmény is szerepel.
A fentiek alapján a vizsgált intézmények a következők: Vas Megyei Időskorúak Szociális Intézete Nyugdíjasok Acsádi Otthona (Acsád, Semmelweis tér 1.), Margaréta Idősek Otthona (Budapest, Jászberényi út 82.) valamint a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Önkormányzat Idősek Otthona (Ózd, Dózsa György út 50.).
A vizsgálat eredményes lefolytatása érdekében az Obtv. 18. § (2) bekezdése alapján az intézményvezetőktől az intézmény működésére vonatkozó tájékoztatást, és a működést szabályozó alapdokumentumok (alapító okirat, működési engedély, házirend, ellátási szerződés, térítési díj megállapítására vonatkozó rendelet, illetve szabályzat) másolatainak megküldését kértem. 
Az ezt követően folyt, előre bejelentett helyszíni vizsgálatokban a következő munkatársaim vettek részt:
Dr. Borza Beáta – főosztályvezető (Acsád)
Dr. Bene Beáta – jogi referens (Acsád, Budapest, Ózd)
Dr. Lux Ágnes – jogi referens (Ózd)
Dr. Tóth Krisztina – jogi referens (Ózd)
Dr. Tóth Lívia – jogi referens (Acsád, Budapest)

Érintett alkotmányos jogok
– Az élethez és emberi méltósághoz való jog: „A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.” [Alkotmány 54. § (1) bekezdés]
– A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye: „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.” [Alkotmány 2. § (1) bekezdés]
– Az esélyegyenlőség előmozdításának követelménye: „A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti.” [Alkotmány 70/A. § (3) bekezdés]
– A lehető legmagasabb szintű egészséghez való jog: „A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez. Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.” [Alkotmány 70/D. § (1)-(2) bekezdés]
– A szociális biztonsághoz való jog: „A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.” [Alkotmány 70/E. § (1)-(2) bekezdés]

Jogszabályi háttér
– 1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról (Szoctv.)
– 29/1993. (II. 17.) Korm. rendelet a személyes ellátást nyújtó szociális ellátások térítési díjáról (Korm. rendelet)
– 1/2000. (I. 7.) SzCsM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről (SzCsM rendelet)
– 9/1999. (XI. 24.) SzCsM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások igénybevételéről (SzCsM r. 2.)

A vizsgálat megállapításai
I. A hatáskör tekintetében
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának feladat- és hatáskörét, valamint az ezek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az Obtv. határozza meg. Az Obtv 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az Obtv. 16. § (2) bekezdése szerint az országgyűlési biztos az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében az (1) bekezdésben megjelölt feltételek fennállása esetén hivatalból is eljárhat.
A törvény a közszolgáltatást végző szerv fogalmát nem határozza meg, azt az ombudsmani gyakorlat formálta és alakította ki. Az ombudsmani gyakorlat közszolgáltatóknak tekinti a hatóságnak nem minősülő, állami vagy önkormányzati feladatot ellátó szerveket, különösen azokat, amelyek esetében a kérelmezőnek nincs lehetősége annak megválasztására, hogy az általa igényelt szolgáltatás igénybevételére kivel szerződjön, tekintettel arra, hogy azt csak korlátozott számú vagy kizárólag egyetlen szervtől veheti igénybe.2 A közszolgáltatás a lakosság nagy részét érinti, vagyis a közszolgáltatás tömeges jellegű és általában valamely alapszükségletet elégít ki. 
A Szoctv. 88. § (1) bekezdése értelmében a megyei és a fővárosi önkormányzat köteles gondoskodni azoknak a szakosított ellátásoknak a megszervezéséről, amelyek biztosítására e törvény alapján a települési önkormányzat nem köteles; valamint a szakosított szociális szolgáltatások területi összehangolásáról. Továbbá a 90. § (2) bekezdése szerint a megyei jogú város saját területén köteles az alapszolgáltatási és az átmeneti elhelyezést nyújtó ellátási feladatokat megszervezni, valamint a megyei önkormányzat ellátási kötelezettsége körébe tartozó feladatok közül az idősellátást biztosítani. 
Fentiek alapján az ombudsmani gyakorlat a közszolgáltatást végző szervek fogalomkörébe tartozónak tekinti az idősotthonokat, amelyekre az ombudsman vizsgálati jogosultsága – az Obtv. hatásköri szabályai értelmében – egyértelműen kiterjed.

II. Alkotmányos jogok tekintetében
Az Alkotmány 54. § (1) bekezdése alapján a Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani. Az emberi méltóság az emberi élettel eleve együtt járó minőség, amely oszthatatlan és korlátozhatatlan, s ezért minden emberre nézve egyenlő. Az egyenlő méltósághoz való jog az élethez való joggal egységben azt biztosítja, hogy ne lehessen emberi életek értéke között jogilag különbséget tenni. Emberi méltósága és élete mindenkinek érinthetetlen, aki ember, függetlenül fizikai és szellemi fejlettségétől, illetve állapotától, és attól is, hogy emberi lehetőségéből mennyit valósított meg, és miért annyit.3
Az alkotmánybírósági gyakorlat kiemeli, hogy az emberi méltósághoz való jog az ún. általános személyiségi jog egyik megfogalmazásának tekinthető. Az általános személyiségi jog „anyajog”, azaz olyan szubszidiárius alapjog, amelyet mind az Alkotmánybíróság, mind a bíróságok minden esetben felhívhatnak az egyén autonómiájának védelmére, ha az adott tényállásra a konkrét, nevesített alapjogok egyike sem alkalmazható. A modern alkotmányokban, illetve alkotmánybírósági gyakorlatban „a személyiség szabad kibontakozásához való jog”, „az önrendelkezés szabadságához való jog”, „általános cselekvési szabadság”, továbbá „a magánszférához való jog” elnevezésekkel szerepel. Az általános személyiségi jognak fontos elemét képezi az önrendelkezés szabadsága, az önrendelkezéshez való jog, amely – mint az összes ún. különös személyiségi jog – elsősorban az egyén autonómiáját, döntési és cselekvési szabadságát védi. Az Alkotmánybíróság felfogásában a személyi szabadság az egyén olyan autonómiáját jelenti, amely feltételezi a teljes akarati és cselekvési szabadságot a jog keretei között. A személyi szabadság joga mindenkivel szemben érvényesülő jog, amely minden embert megillet, ugyanakkor nem részesül abszolút védelemben, mivel törvényben meghatározott esetekben korlátozható.4
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság jogállam-értelmezéséhez a kezdetek óta hozzátartozik az a követelmény, hogy az államnak a jog uralma alatt kell állni, az állam csak a jog keretei között, a jog által előre meghatározott eljárási rendben működhet. Az Alkotmánybíróság már 1991-ben, elvi éllel rögzítette, hogy „a jogállamiság egyik alapvető követelménye, hogy a közhatalommal rendelkező szervek a jog által meghatározott szervezeti keretek között, a jog által meghatározott működési rendben, a jog által a polgárok számára megismerhető és kiszámítható módon szabályozott korlátok között fejtik ki a tevékenységüket”.5 A jogi keretek tiszteletben tartásának követelménye nemcsak az Alkotmány betartására vonatkozik, hanem az Alkotmány alatti szinten is meghatározza az állam és a jog kapcsolatát. Az állam köteles betartani törvényeit és egyéb jogszabályait. A közhatalmi erejével ezeket megváltoztathatja, de hatályuk alatt „az előre meghatározottakhoz” kötve van.
Az Alkotmánybíróság töretlen gyakorlata által követett értelmezés szerint a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak a biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is6, ezért alapvetőek a jogbiztonság alkotmányos követelménye szempontjából az eljárásjogi garanciák. Csakis formalizált eljárási szabályok megkövetelésével és betartásával működhetnek alkotmányosan a jogintézmények. Az alanyi jogok és kötelezettségek érvényesítésére szolgáló eljárási garanciák tehát a jogbiztonság alkotmányos elvéből következnek. Megfelelő eljárási garanciák nélkül működő eljárásban a jogbiztonság szenved sérelmet.
Az esélyegyenlőség előmozdításának kötelezettségével kapcsolatban érdemes kiemelni, hogy a társadalom egyes tagjai javára történő pozitív diszkrimináció, az egyenlő feltételek, az esélyegyenlőség biztosítása nemcsak megengedett, hanem a modern alkotmányos államtól el is várható, mind a szociális, mind a testi és lelki különbségekből adódó hátrányok enyhítése terén. Ebben a folyamatban az egyenjogúsági célokhoz tilalmak társulnak: a nemzetközi dokumentumok, s az államok belső jogszabályai tehát nemcsak kinyilvánítják a nemek, vallásfelekezetek, stb. közötti egyenjogúság követelményét, hanem ennek biztosítékaként – gyakran büntetőjellegű – diszkrimináció-tilalmakat is felállítanak. Más szóval tehát mára az egyenjogúság fogalmának egyrészt bizonyos társadalmi csoportok előnyös megkülönböztetése, illetőleg annak elvárhatósága, másrészt pedig a hátrányos megkülönböztetés tilalma ad korszerű tartalmat.
A hátrányos megkülönböztetés tilalma (Alkotmány 70/A. § (1) bek.) és az esélyegyenlőség biztosítása, előmozdítása (70/A. § (3) bek.) az állam számára eltérő jellegű, de szorosan összekapcsolódó feladatot, kötelezettséget jelent. A jogegyenlőség megteremtése, az egyenlő méltóságú személyként kezelés biztosítása elsődleges állami kötelezettség, míg az esélyegyenlőség elősegítése az állam részéről egy jogi lehetőséget biztosít. Lehetőséget, ugyanakkor bizonyos, valamely tulajdonságuk (pl. életkor, betegség, testi fogyatékosság) miatti sajátos, kiszolgáltatottabb helyzetük miatt objektíve hátrányba kerülő személyek csoportjainál az állami beavatkozás nem fakultatív feladat: az állam itt köteles hatékony lépéseket tenni az eredendően és súlyosan egyenlőtlen helyzet felszámolására. A speciális, objektíve hátrányos helyzetben lévő jogalanyok számára ugyanis csak az esélyegyenlőtlenség kiküszöbölését célzó állami kötelezettségvállalás, többletjogok biztosítása teremthet lehetőséget az egyenlő esélyekre.
Az alkotmánybírósági gyakorlat szerint az állam szabadságot élvez abban, hogy milyen módon, milyen jogi, normatív és anyagi eszközökkel teljesíti az esélyegyenlőség előmozdítására vonatkozó alkotmányos kötelezettségét mint államcélt: figyelembe kell venni és mérlegelni lehet az eszközök megválasztásában az állam teherbíró képességét.
Az Alkotmánybíróság több alkalommal értelmezte az Alkotmánynak a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joggal kapcsolatos rendelkezését. A testület határozatában7 kifejtette, hogy az Alkotmány 70/D. §-a „nemcsak a betegellátáshoz kapcsolódó, törvényben meghatározandó egészségügyi szolgáltatások igénybevételére jogosít, hanem magában foglalja mindazoknak az emberi egészség kialakulását és megőrzését célzó állami intézkedéseknek az igénylését is, amelyek az egészséges életvitellel összefüggő neveléssel, felvilágosítással, államilag szervezett testedzéssel, munkavédelemmel, természetvédelemmel, köztisztasággal, környezetvédelemmel és a betegség megelőzését szolgáló nagyszámú egészségvédelmi szolgáltatásokkal kapcsolatosak”.
Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a szociális biztonsághoz való jog tartalma, az állami kötelezettség vállalásban megnyilvánuló „ellátáshoz való jogot” jelenti. Az állam eleget tesz alkotmányi kötelezettségének, ha a szociális ellátás biztosítására megszervezi és működteti a társadalombiztosítás és a szociális támogatás egyéb rendszereit. […] Az Alkotmánybíróság értelmezésében nem a szociális biztonsághoz való jog az alanyi jog, hanem „a megélhetéshez szükséges ellátáshoz való jog”; alkotmányos mércéje a „70/E. §. szerint megkövetelhető minimális szint.8
A testület határozatában9 rögzítette, hogy „az ellátási minimum alkotmányos követelményét (mércéjét) az Alkotmánybíróság megerősítette, amikor kimondta, hogy „az Alkotmány 70/E. §-ában meghatározott szociális biztonsághoz való jog a szociális ellátások összessége által nyújtandó olyan megélhetési minimum állami biztosítását tartalmazza, amely elengedhetetlen az emberi méltósághoz való jog megvalósításához.”
A jogalkotó tehát „az ellátó rendszerek teherbírására tekintettel alakíthatja a szociális ellátások körét mindaddig, amíg valamely az alkotmányban rögzített elv (pl. a diszkrimináció tilalmának elve) nem sérül”.10

III. A helyszíni vizsgálatok tapasztalatai és megállapításai
III/1. Vas Megyei Időskorúak Szociális Intézete, Nyugdíjasok Acsádi Otthona (Acsád, Semmelweis tér 1.) 
A vizsgálat ideje: 2010. július 8. 
A Vas Megyei Időskorúak Szociális Intézete 5 telephellyel működő, időskorúak ápolását, gondozását nyújtó bentlakásos otthon, amely napi minimum négy órás ápolást igénylő személyeket, mozgásfogyatékkal élő gondozottakat, szenvedély- és pszichiátriai betegeket ellátó részlegekkel, a Vas Megyei Önkormányzat fenntartásában működik.
Vizsgálatom az intézmény központi telephelyén működő, a Szombathelytől 18 km-re fekvő Nyugdíjasok Acsádi otthonát érintette.
Acsád község központjában, jól megközelíthető helyen, szép természeti környezetben található a Szegedy-kastély épületegyüttese, amelyben 1968 óta működik szociális otthon. A kastélyépület és a hozzá tartozó szárnyépületek teljes rekonstrukciója célzott támogatásból 2004-ben fejeződött be.
A Nyugat-dunántúli Regionális Közigazgatási Hivatal Szociális és Gyámhivatala 07-3094-1/2006. számú határozatával az otthonnak határozatlan idejű működési engedélyt adott tekintettel arra, hogy az otthon az SzCsM rendelet 4. §-ában, a 6. §-ában és a 41. §-ában, valamint a rendelet 2. számú mellékletében meghatározott személyi és tárgyi feltételekkel rendelkezik.
Az intézmény az állami normatívából és a térítési díjakból gazdálkodik. Az intézményi térítési díjat, amely a szolgáltatási önköltség (az otthon esetében a kapott tájékoztatás szerint ez 117.000 Ft) és a normatív állami hozzájárulás különbözete, a fenntartó rendeletben állapítja meg. Az intézményi térítési díj 67.500 forint. A Szoctv. 115. § (2) bekezdése értelmében a kötelezett által fizetendő térítési díj összegét (személyi térítési díj) az intézményvezető konkrét összegben állapítja meg és arról az ellátást igénylőt az ellátás igénybevételét megelőzően írásban tájékoztatja. Ezzel együtt a személyi térítési díj összegének csökkentésére vagy elengedésére van lehetőség.
A házirend rögzíti, hogy a költőpénzt a személyi térítési díj megállapítását követően határozzák meg, és az ellátott rendszeres jövedelméből hagyják vissza, illetve a költőpénz minimális összegére kiegészítik. A költőpénz összege az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 20%-a. Az ingyenes ellátásban részesített gondozott számára az intézmény biztosít költőpénzt. Az ellátott gondnoka köteles a Szoctv. 117/A. §-a szerint készpénzt biztosítani.
Az SzCsM rendelet szerint a személyi térítési díj nem haladhatja meg az ellátott havi jövedelmének 80%-át. Az otthon házirendjében az áll, hogy „a személyi térítési díj összegéről az intézmény igazgatója legkésőbb a megállapodás aláírásától számított 30 napon belül értesíti a díjfizetési kötelezettet”. A már idézett Szoctv. 115. § (2) bekezdés értelmében a kötelezettet a fizetendő személyi térítési díjról az ellátás igénybevételét megelőzően, írásban kell tájékoztatni. A házirend pontatlan szabályozása a jogállamiság elvéből levezetett jogbiztonság követelményével összefüggésben felveti az alkotmányos joggal összefüggő visszásság bekövetkeztének állandó és közvetlen veszélyét.
Az otthon férőhelyeinek száma 184, ebből 154 férőhely időskorú személyek, 20 férőhely pszichiátriai betegek, 10 férőhely fogyatékossággal élő személyek (mozgáskorlátozott) ellátását szolgálja. A fenntartó 2010 februárjában végzett ellenőrzéséről készült jelentése szerint a 154 férőhely tekintetében a kihasználtság éves átlagban meghaladta a 100%-ot, ami a Szoctv. 92/K. §-ának (5) bekezdése alapján nem megengedett. A vizsgálat tapasztalta helyzet így az emberi méltósághoz és a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joggal összefüggésben okoz visszásságot.

A./ Az intézményi jogviszony keletkezése és megszűnése
A vizsgálat idején az otthonban 189 fő (122 nő és 67 férfi) ellátott élt. Közülük13 fő kizáró, 12 fő korlátozó gondnokság alatt állt. Az átlagéletkor 71 év. Az ellátottak közül a házas- és élettársak együttes elhelyezése külön szobákban megoldott. Az ellátás igénybevétele önkéntes, az ellátást igénylő (vagy törvényes képviselője) kérelmére történik. A személyes gondoskodást nyújtó szociális intézményi jogviszony keletkezését az intézményvezető és az ellátást igénybevevő, illetve törvényes képviselője által megkötött megállapodás alapozza meg. Az intézményvezető az igénybeérkezés sorrendjében gondoskodik az elhelyezésről. A kapott tájékoztatás szerint 2-3 hónapos várólista van, 2010. június 29-én az intézménybe történő bekerülésre 69 fő várakozott.
Az otthonba kerülést előgondozás előzi meg, melyet szociális és mentálhigiénés munkatárs végez. Ennek során két alkalommal keresik fel az idős embereket lakóhelyükön, az első látogatásra a kérelem beérkezését követő 20 napon belül kerül sor. Az előgondozás első szakaszában tájékoztatják az igénybevevőt, illetve törvényes képviselőjét a kötendő megállapodás tartalmáról, a térítési díjról, tájékozódnak a kérelmező egészségi állapotáról, életkörülményeiről, a jogosultság fennállásáról. A második szakaszra a felvételt megelőző 10 napon belül kerül sor. A lakók gondozása egyéni gondozási tervek alapján történik.
Az intézményi jogviszony megszűnik az intézmény jogutód nélküli megszűnésével, a jogosult halálával, illetve határozott idejű intézményi elhelyezés esetén a megjelölt időtartam lejártával. A jogviszony megszüntetése akkor következik be, ha azt a jogosult, vagy törvényes képviselője kezdeményezi, ha a jogosult másik intézménybe történő áthelyezése indokolt, ha a jogosult súlyosan megsérti a házirendet (az intézményvezető mérlegelése alapján), továbbá ha intézményi elhelyezése nem indokolt. 

B./ Az ellátás tárgyi feltételei
A kastély és a pavilon teljes körű felújítása 2004-ben fejeződött be. Annak során kiterjesztették az akadálymentesítést, kisebb ágyszámú szobákat és nővérhívó rendszert alakítottak ki, telefon került minden ágy mellé. Megtörtént a pavilon épületben a folyosók járólapozása, a fűtés korszerűsítése, az ebédlő légkondicionálása, de felújították a konyhaüzemet, valamint a mosodát is Az intézmény pályázaton nyert 2,8 millió forintot, amit ápolási eszközökre (fürdetőszék, ágyasztal, vérnyomásmérő, nyaktámasztó párna, deréktámasztó párna, ülő gyűrű, antidecubitus matrac, stb.) fordítottak. A korszerűsítés következtében a kastélyban a férőhelyek száma 120-ról 67 főre csökkent.
Az intézményt külföldi szervezetek is támogatják, ezekből a támogatásokból sikerült szárítógépet és korszerűbb ágyakat beszerezni.
A kastély épületben 21 szoba található, jelenleg 65 lakóval és összesen 6 kétágyas, 5 háromágyas, 5 négyágyas, és 4 ötágyas szobával. A földszinten egy fürdő-WC-s betegszoba van, ahol a vizsgálat idején szintén laktak. Minden szobában található legalább a mosdásra alkalmas vizesblokk, az épületben 5 zuhanyzó, 5 fürdőkád, 3 WC és 5 mozgáskorlátozott WC van.
A pavilonban 14 egyágyas, 32 kétágyas, 3 háromágyas, 4 négyágyas és 4 ötágyas (összesen 57) szoba van, az itt lakók száma 120 fő. Az épületben 5 zuhanyzó, 8 fürdőkád és 22 WC található.
A fentieken túlmenően az otthonban van egy 108 m2-es díszterem – mely az ünnepségeknek, közösségi programoknak is helyet ad – orvosi rendelő, imaterem, könyvtár, büfé, tornaszoba, 2 társalgó, 2 teakonyha és 2 ebédlő.
Az egy főre jutó alapterület mindkét épületben meghaladja az előírt minimumot. Az intézmény akadálymentes, betegágy mozgatására is alkalmas lifttel szerelték fel. 
A vizsgálat megállapítása szerint a kastélyépületben, a kinti napos idő ellenére is sötétek a folyosók, a szobák nagy része meleg, levegőjük nehéz, meglehetősen elhasznált volt. A mosdó, WC-helyiségek némelyikében erőteljes vizeletszag volt érezhető. A szobák állapota és berendezése változó, szekrény, éjjeli szekrény, fotel, asztal, székek mindegyikben voltak.
Az ellátottaknak módjukban áll személyes tárgyaikat az intézménybe behozni, a lehetőséghez képest és az intézményvezetővel egyeztetve kisebb bútorok (pl. fotel) behozatalára is van lehetőség. Az SzCsM rendelet 5. § (3) bekezdés d) pontja szerint a házirendben rögzíteni kell az intézménybe bevihető személyes használati tárgyak körét. A behozható „apróbb személyes tárgyak” és a tiltott „veszélyeztető tárgyak” körét azonban házirend nem részletezi, e hiányosság a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelményével összefüggő visszásságot okoz.

C./ Az ellátás személyi feltételei
Az engedélyezett szakmai létszám 44 fő. A szakképzettség aránya 86,36 %, amely a jogszabályi követelményeknek megfelel.

D./ Az otthon által biztosított ellátás, gondozás
Étkeztetés
Az otthon saját, felújított 300 adagos konyhaüzemével a lakók részére naponta háromszori főétkezést biztosít, a gondozottak az étlapkészítésben is közreműködnek. Az étkeztetést térítési díj ellenében, külsős személyek is igénybe vehetik. Az étkezések ideje: reggeli 7:30-8:30, ebéd: 12-13, vacsora 17-18 óráig. Az étrendeket normál, diabeteses, colitis, folyékony pépes, könnyű vegyes körben állítják össze. Étkeztetésre ellátottanként 327 forint fordít az intézmény. A nővérek igyekeznek gondoskodni a rendszeres és megfelelő mennyiségű folyadékbevitelről, különösen a fekvő ellátottak esetében. Orvosi javaslat alapján az egészségügyi állapot javítása érdekében szükséges diétáról is gondoskodnak. Az ételt a szobában is el lehet fogyasztani, a szobában étkező ellátottaknak melegen tartó dobozokban szállítják az ételt. Az ebédlő mindkét épületben világos és tiszta volt. Az otthonban – hétfőtől péntekig 6-7:30-ig, és 12:30-13 óráig történő nyitva tartással – büfé is működik.
Ruházat, textília biztosítása
Annak a lakónak, aki nem rendelkezik kellő mennyiségű ruházattal, az intézmény biztosítja a megfelelő alsó- és felsőruházatot, intézeti textíliát, valamint ezek folyamatos tisztítását, javítását. A lakók használhatják saját ruháikat és személyes tárgyaikat, melyeket megkülönböztető jelzéssel látnak el, ezek tisztántartása szintén intézeti feladat. Az SzCsM rendelet 49. § értelmében ellátottanként három váltás ágyneműt, a tisztálkodást segítő három váltás textíliát, valamint a tisztálkodáshoz szükséges anyagokat, eszközöket, szükség szerint biztosítani kell. A házirendben a három váltást nem rögzítették, azt azonban igen, hogy havonta 2 db szappant és 3 tekercs toalettpapírt biztosítanak az ellátottaknak. Látogatásunkkor az intézményvezető arról tájékoztatott, hogy ez valószínűleg véletlenül maradt benne a házirendben, ugyanis önadagolós toalettpapír tekercseket használnak és a tisztálkodó eszközöket is szükség szerint biztosítják. Az önellátásra képes lakók igény szerint tisztálkodhatnak, a házirend szerint hetente egy alkalommal kötelező a fürdés és a tiszta alsóruha. A nővérek az önellátásra képtelen lakókat naponta mosdatják és a fürdésben is segédkeznek.
Egészségügyi ellátás
Az otthon rendszeres orvosi ügyeletet biztosít. Főállású orvos nincs az intézményben, ezért szerződéses háziorvos látja el az ügyeletet hétfőn 12:30-15:30, csütörtökön 13-14, pénteken 11-14 óráig. Egyes szűrővizsgálatokat az intézményben, másokat kórházban végeznek. Ilyenkor kisbusz szállítja a lakókat, kérésre kísérőt is tudnak biztosítani. Az intézményben pszichiáter hetente és rehabilitációs reumatológus is havonta rendel. Lehetőség van fizikoterápiás kezelésekre is, a fizikoterápiás szakember hetente háromszor látogatja az intézményt. Az otthon gyógytornásza főállású.
Minden új lakónál végeznek tüdőszűrést, illetve azt évente megismétlik. Fogászati, ortopédia, nőgyógyászati szűrésre a területileg illetékes rendelőintézetben kerül sor, a mammográfia, a csontritkulásra szűrővizsgálat folyamatosan történik. Kórházba általában Szombathelyre viszik a betegeket, az odakerülőkkel a kórházi személyzet munkáját segítő tájékoztatót küldenek a beteg állapotával kapcsolatban.
Az intézmény rendelkezik a megfelelő mennyiségű gyógyszerrel. Az alap gyógyszerkészletet havonta az intézmény orvosa és az vezető ápoló állítja össze. Az intézmény biztosítja a vényre felírt test-távoli gyógyászati segédeszközöket, az inkontinens gondozottak ellátásához szükséges anyagokat (pelenkanadrág, betét) az intézet igény szerint biztosítja. Az SzCsM rendelet 50. § (2) bekezdése g) pontja szerint az egészségügyi ellátás keretében a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény köteles gondoskodni az igénybe vevő gyógyászati segédeszközeinek biztosításáról. A jogszabály nem tesz különbséget testközeli és test-távoli gyógyászati segédeszközök között, így álláspontom szerint mindkét fajtát biztosítani kell.
Látogatásunkkor a kialakított betegszobákban is életvitel szerűen laktak idősek, más elkülönítő szoba az orvosi rendelőn kívül nem állt rendelkezésre. A SzCsM rendelet 41. § (2) bekezdésének e/ pontja értelmében a bentlakásos intézményben ki kell alakítani az egészségügyi ellátás céljára (pl. orvosi szoba, betegszoba) szolgáló helyiséget. Álláspontom szerint a betegszobában való életvitelszerű ott lakás a helyiség egészségügyi célra való igénybevételét akadályozza, a helyiség ezáltal nem töltheti be a jogszabályban meghatározott funkcióját. Heti egy alkalommal a női hajvágást az intézmény finanszírozza, ezen felüli szolgáltatásokért fizetni kell. A férfiak borotválását és hajvágását az intézmény téríti heti két alkalommal. A pedikűröst külön díjazás ellenében lehet igénybe venni.
Kulturális, közösségi programok, vallásgyakorlás
Az évente egyszeri egy napos kirándulást az otthon alapítványa finanszírozza. Az intézményben gyakori vendégek különböző művészeti csoportok (pl. zeneiskolás növendékek), néptánc-énekmondó találkozókat, író-olvasó találkozókat szerveznek. Ezek a programok a falubeliek számára is nyitottak. A mentálhigiénés munkatársak gyakran szerveznek vetélkedőket és a gondozottak is lehetőséget kapnak, hogy szerepeljenek. A születésnapokat és névnapokat havonta megünneplik. Az intézményben könyvtár található. Az intézményvezető tájékoztatása szerint 39 fővel szociális foglakoztatásban tudtak részt venni, de indoklás nélkül kizárták őket a pályázatból. Az intézmény biztosítja a szabad vallásgyakorlás feltételeit, hetente katolikus és evangélikus, időnként igény szerint református istentiszteletet tartanak. A kapott tájékoztatás szerint az otthonban nem jellemző, hogy a gondozottak agresszívan viselkednek, konfliktusok esetén egyéni és csoportos konfliktuskezelésre van lehetőség, összeférhetetlenség esetén megoldható a más szobába költözés, korlátozó intézkedés alkalmazására nem szokott sor kerülni. Tekintve, hogy az intézmény egy hatalmas, rendezett parkban fekszik, néhányan a lakók közül kedvtelésből virágoskertet gondoznak.
Külső kapcsolatok
Az otthont külföldi szervezetek is támogatják. A bentlakók vendégeiket a szobájukban, a társalgóban és a parkban fogadhatják, a látogatás a nap bármely szakában lehetséges. Az otthonban portaszolgálat üzemel, a lakók az intézmény területét elhagyhatják, de erről a szolgálatot teljesítő ápolót értesíteniük kell. Az intézmény szakmai kapcsolatokat ápol a megyei gyámhivatallal, az Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézettel, az ellátási terület települési önkormányzataival, jegyzőivel, a kórházak ápolási osztályaival, társintézetekkel, a győri Nyugat-dunántúli Regionális Szociális Módszertani Központtal.
Kulturális szempontból fontos kapcsolatai vannak a szombathelyi és kőszegi zeneiskolával, a Soltis Színházzal, daloskörökkel, a Senior Színpaddal, gyermek és néptáncegyüttesekkel.

E./ Érték- és vagyonmegőrzés
Az intézmény a lakók által megőrzésre átadott ingóságokért és értéktárgyakért felelősséget vállal. A készpénzt, takarékbetétkönyvet, értékjegyeket javasolják a beköltözéskor letétbe helyezni az intézet gazdasági részlegén. A megőrzésre átadott ingóságokról nyilvántartást, a letétbe helyezett értéktárgyakról elszámolási ívet vezetnek, az átvételről nyugtát adnak.
A lakó vagy törvényes képviselőjének írásbeli nyilatkozata alapján a készpénz kezelése személyes nyilvántartású letét formájában is történhet. Ezen letét havi összege nem haladhatja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét. Ezen felüli összeget a lakó nevére megnyitott takarékbetétben kell elhelyezni 48 órán belül. Az intézmény rendelkezik pénz- és értékkezelési szabályzattal.

F./ Halálozás esetén követett eljárás
Az elhunytat paravánnal különítik el, a hozzátartozókat azonnal értesítik. Létezik kegyeleti protokoll. Gondoskodnak a végtisztességre való felkészítésről, az ingóságokról jegyzőkönyvet vesznek fel.

G./ Érdekvédelem
Az intézményben Érdekvédelmi Fórum működik, mely 9 tagú (5 fő ellátott, 2 fő dolgozó, 1 fő fenntartó, 1 fő hozzátartozó). Minden lakó választható, őket titkos szavazással választják meg. A Fórum működéséhez szükséges feltételeket az intézmény igazgatója biztosítja. Feladatai pl.: előzetesen véleményezi a szakmai programot, az éves munkatervet, a házirendet, az ellátottak részére készült tájékoztatókat, megtárgyalja a panaszokat és intézkedést kezdeményez intézményvezető felé, tájékoztatást kérhet az intézményvezetőtől az ellátottakat érintő kérdésekben.
Az érdekvédelem másik eszköze a lakógyűlés, amit az igazgató havonta, illetve szükség szerint hív össze. Ennek alkalmával tájékoztatást adnak az intézmény életéről, működéséről, eseményeiről, egyben lehetőséget teremt a lakóknak arra, hogy javaslatokat tegyenek és elmondják a véleményüket. Az otthonban erre a célra panaszládákat is kihelyeztek.
Betegjogi és ellátottjogi képviselő is tart fogadóórákat az intézményben, utóbbi havonta egyszer, fogadóóráinak időpontja megtalálható a folyosói faliújságokon.
A vizsgálat során megállapítottam, hogy az otthon házirendje több helyen pontatlan, és helyenként már hatályát vesztett jogszabályra hivatkozik (pl. az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény), ami a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonsághoz fűződő jog tekintetében jelenti a visszásság közvetlen veszélyét.

III/ 2. Margaréta Idősek Otthona (Budapest, Jászberényi út 82.)
A vizsgálat ideje: 2010. július 14.
A Margaréta Idősek Otthona az Aranykereszt Ápoló Otthon Nonprofit Kft. fenntartásában működik. A fenntartó 1991-ben jött létre és az egyik első olyan magánvállalkozás, amely szociális ellátást nyújtva, megalakulásának évétől egyedi elbírálás alapján állami támogatást kapott. Kezdetben betéti társaságként működött, majd kft-vé, később kht-vé alakult át, 1998 óta működik nonprofit kft.-ként. A társaság szervezeti és működési szabályzata szerint meghatározott fő tevékenységi köre: idősek, fogyatékosok bentlakásos ellátása. A fenntartó 1995 óta két intézményt tartott fenn, amelyből a Soroksári Idősek Gondozóházát (1238 Budapest, Felső Dunasor 26-28.) 2009-ben bezárta. A 2009. szeptemberi átalakulásig a Kőbányai Idősek Otthonában és Gondozóházában (1106 Budapest, Jászberényi út 82.) 121 fő idős, beteg embert gondozott, amelyből 18 fő ellátott volt demens.
A Közép-magyarországi Regionális Államigazgatási Hivatal Szociális és Gyámhivatala, mint engedélyező hatóság 2009. szeptember 30-án kelt határozatában határozatlan időre engedélyezte a Kőbányai Idősek Otthona és Gondozóháza jogutódjaként az intézmény működését, 131 férőhellyel, vegyes profilú intézményként. Az otthon 113 férőhelyen pszichiátriai betegek otthona ellátást, míg 18 férőhelyen idősek gondozóháza szolgáltatást nyújt.
Az intézmény az állami normatívából és a megfizetett térítési díjakból gazdálkodik, továbbá a Fogyatékos Személyek Esélyegyenlőségéért Közalapítvány által közzétett „A fogyatékos emberek egyenlő esélyű hozzáférésének biztosítása a szociális ágazatban” c. program keretében benyújtott pályázatával a fenntartó a kőbányai intézmény akadálymentesítésének megvalósulására 14.204.926 forint vissza nem térítendő támogatást nyert. A felújítás, az átépítés tervezett befejezési ideje 2010. augusztus 31-e volt.
Az intézmény házirendje szerint az ellátásért térítési díjat kell fizetni, annak módjáról a házirend és a „térítési díj megállapításának szabálya” rendelkezik. A házirend szerint a személyi térítési díj teljes összegét az ellátott helyett – 3 oldalú megállapodás megkötése alapján – harmadik személy, a fizető viseli. Az intézményi térítési díjat a fenntartó taggyűlése állapítja meg évente kétszer. Először minden év január 15-ig, másodszor – amennyiben szükséges – július 15-ig, illetve arra ennél későbbi időpontban is lehetőséget hagy. A változást a hatálybalépést megelőző 8 napon belül köteles a fenntartó az intézmény hirdetőtábláján kifüggeszteni. 2010. január 1-je óta az intézményi térítési díj a fenntartó szóbeli tájékoztatása szerint havi 129.000 forint (napi összege 4300,- Ft), ugyanakkor az intézmény honlapján található „Kérelem a személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátás igénybevételéhez” elnevezésű nyomtatványon intézményi térítési díjként 120.000 Ft (napi összege 4.000,- Ft) szerepel. Az intézményi térítési díj alapján határozzák meg a személyi térítési díjat az intézmény honlapján található információk szerint a lakó egészségi állapotától függően, aszerint, hogy a lakó fokozott ápolást, ápolást, vagy gondozást igényel. 
A fizető gondoskodik a lakó költőpénzéről, amely nem lehet kevesebb, mint a tárgyév január 1-jén érvényes nyugdíj minimum 20%-a, valamint a lakó – gyógyszer alaplistán nem szereplő – gyógyszereinek költségét is finanszírozza. 
Az intézmény fenntartójának tájékoztatása és a térítési díj megállapításának szabályai közötti utaló rendelkezés szerint a személyi térítési díjat a lakó is fizetheti, ez kérelmére – a fenntartó engedélye alapján – csökkenthető, illetve elengedhető, amennyiben ezt jövedelmi vagy vagyoni viszonyai indokolják. Azok a lakók, akikkel úgy állapodtak meg, hogy személyi térítési díjuk a nyugdíjuk 80%-a, azoknak a nyugdíját az intézménybe történő beérkezését követően a pénztárba bevételezik és annak 20%-t pénztárbizonylaton kifizetik részükre, és ezt az összeget saját elhatározásuk szerint költhetik el. A mentálhigiénés csoport dolgozói segítenek a lakóknak bevásárlásban, ügyes-bajos dolgok intézésében. 
A rendelkezésünkre bocsátott háromoldalú megállapodás 4. pontja szerint a lakóra megállapított személyi térítési díj a szerződéskötéstől számítva 3 hónapig – 2010. június hó 30. napjáig – havi 84.000,- Ft, majd azt követően havi 102.000,- Ft, amely összeget a fizető fizet meg.
A feltárt körülmények alapján megállapítom, hogy az intézmény térítési díjjal kapcsolatos házirendi rendelkezés, illetve a térítési díj szabályzatban foglaltak, valamint a térítési díj összegének megállapítására vonatkozó gyakorlat nincsenek összhangban, a személyi térítési díj összege megállapításának gyakorlata önkényes és visszásságot okoz a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben.

A/ Az intézményi jogviszony keletkezése és megszűnése
Az ellátottak létszáma az adatszolgáltatás időpontjában 123 fő, ebből 93 fő nő és 30 fő férfi. Várólistán 9 fő szerepel. Az ellátottak között jelenleg nincs házaspár.
Az otthonban három egységben történik a gondozottak elhelyezése (37-46 fő/gondozási egység), az egyéni gondozást hét 16-20 fős ápolási-gondozási csoportba sorolással, egyénre szabott ápolási-gondozási terv alapján végzik.
A házirend szerint a pszichiátriai részlegre történő felvétel feltétele, hogy az igénylő rendelkezzen pszichiáter vagy neurológus szakorvos által kiadott javaslattal. Az intézmény a kérelem nyilvántartásba vétele után 20 napon belül megkezdi az előgondozás első szakaszát, amelynek során felmérik a felvételt kérő állapotát. Az előgondozás második szakaszában – amelyet a beköltözést megelőző 10 napon belül folytatnak le – megtörténik a szolgáltatás megkezdésének az előkészítése az intézménybe történő zavartalan beilleszkedés érdekében. Ha a lakó állapota szerint mégsem a megfelelő helyre kerül, úgy az ő belegyezésével további költöztetésre van lehetőség, a döntést az intézmény vezetője és orvosa hozza meg. A házirend I/6. pontja szabályozza, hogy a lakó érdekében az ellátási szerződésben 15 nap beilleszkedési időt kötnek ki, amelynek tartama alatt az intézményi jogviszonyt bármelyik fél indokolás nélkül, azonnali hatállyal felmondhatja.
Az intézmény házirendjének IX. fejezete tartalmazza a jogviszony megszüntetésére vonatkozó további szabályokat, így a jogviszony megszűnik az intézmény jogutód nélküli megszűnésével, a jogosult halálával, a határozott idejű intézményi elhelyezés esetén a megjelölt időtartam lejártával. E körhöz tartozik továbbá, hogy a jogviszony megszűnik a beilleszkedési idő lejárta előtt a felmondás bejelentésétől számított 15. napon, bármelyik fél azonnali hatályú kérelmére, valamint az Szoctv. 102. §-ára hivatkozva bármelyik fél részéről történő felmondással (kizárólag írásban 30 napos felmondási határidővel). Az intézményvezető a házirend szerint az intézményi jogviszonyt megszüntetheti, ha a jogosult másik intézménybe történő elhelyezése indokolt, a házirendet súlyosan megsérti, vagy az intézményi elhelyezése nem indokolt. A házirend a jogviszony megszüntetésével kapcsolatosan rendelkezik a panasz benyújtásának lehetőségéről, amelyet a fenntartó bírál el.
Az Szoctv. 100. §-a a jogviszony megszűnésének valamennyi intézmény fajtára vonatkozó eseteit határozza meg, amely szerint a jogviszony megszűnik az intézmény jogutód nélküli megszűnésével, a jogosult halálával és a hatozott idejű intézeti elhelyezés esetén a megjelölt időtartam elteltével. A nem állami fenntartású intézményekre további megszűnési eseteket állapít meg az Szoctv. 102. §-a, egyrészt mikor kimondja, hogy a 94/D. § szerinti megállapodást az ellátott, illetve törvényes képviselője vagy a fenntartó felmondhatja. Ugyanakkor e szakasz (2) bekezdése értelmében a fenntartó a megállapodást akkor mondhatja fel, ha az ellátott a házirendet súlyosan megsérti. 
A Szoctv.-ben meghatározott jogviszony megszűnésére/megszüntetésére vonatkozó és az intézmény házirendje által megállapított szabályok között nincs összhang, az intézmény a jogszabályban meghatározottaktól eltérően állapította meg a jogviszony megszűnésének lehetséges okait, amivel a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggő visszásságot idézett elő.
A Szoctv. 102. § (3) bekezdésének értelmében a felmondási idő, ha a 94/D. § szerinti megállapodás másként nem rendelkezik bentlakásos intézmény esetén 3 hónap. E felmondási időt a házirend 30 napban állapította meg, a házirend szabálya a jogszabálynak megfelel, ugyanakkor az intézményvezető általi, 30 napos felmondási jog gyakorlása az ellátott további ellátása biztosításának megoldásáig – különös tekintettel a több hónapos várólistákra – állandósítja a szociális biztonsághoz való jog sérelmének közvetlen veszélyét.

B/ Az ellátás tárgyi feltételei
Az ellátottak elhelyezése két- és háromágyas bútorozott, mosdós lakószobákban, illetve fürdőszobás apartmanokban történik. Az intézményben folyó átépítési-felújítási munkálatok (akadálymentesítés, az orvosi szoba, a tálaló konyha, az étkező, a társalgó, a fürdő és a WC átépítése-felújítása) miatt, azok befejeztéig, a földszinten négyágyas lakószobákat alakítottak ki a lakók egyetértésével, megtartva az egy lakóra meghatározott területnagyság mértékét.
Az intézményben összesen 23 lakószobával és 24 apartmannal rendelkezik. A kétágyas és háromágyas lakószobákban, illetve apartmanokban az egy ellátottra jutó lakóterület eléri a minimálisan szükséges 6 négyzetmétert. Minden apartman rendelkezik fürdőszobával (tusoló és WC). Az első és második emeleten a lakószobákhoz 3 közös használatú WC és 1 közös használatú fürdőszoba tartozik 3 tusolóval. A földszinten jelenleg átépítésre-felújításra kerül a lakószobákhoz egy közös használatú fürdő 2 tusolóval és 2 közös használatú WC-vel, valamint 1 akadálymentesített WC egy akadálymentesített tusolóval. Az átalakítás után az intézmény rendelkezni fog a tisztálkodáshoz szükséges megfelelő tárgyi feltételekkel. Az otthon elkülönítő helyiségét két fős lakószobaként használták. A SzCsM rendelet 41. § (2) bekezdésének e/ pontja értelmében a bentlakásos intézményben ki kell alakítani az egészségügyi ellátás céljára (pl. orvosi szoba, betegszoba) szolgáló helyiséget. Álláspontom szerint a elkülönítő helyiségben való életvitelszerű ott lakás a helyiség egészségügyi célra való igénybevételét akadályozza, a helyiség ezáltal nem töltheti be a jogszabályban meghatározott funkcióját.
Az intézmény nővérhívó rendszerét úgy alakították ki, hogy a szobákban lévő házi telefon rendszert használták, amely a nővérpultokban szobakijelzővel működött. Ez a rendszer az elmúlt években nagymértékben elhasználódott, csak az első emeleten működik, a felújítás részeként új nővérhívó rendszert kívánnak kialakítani. 
A földszinten egy 109 négyzetméteres új közösségi helyiség akadálymentes kiépítése zajlik, mely étkező, társalgó, nappali szerepét fogja betölteni és a különböző foglalkozások, de egyéb programok és rendezvények színhelyeként is ezt tervezik használni. Az átépítési-felújítási munkálatokkal egy időben kialakítottak egy 60 négyzetméteres teraszt, ahonnan egy akadálymentesített rámpával lehet az intézmény kertjét megközelíteni. A helyszíni vizsgálat idején a kert rendezetlen állapotú volt, csupán néhány műanyag kerti széket helyeztek ki. Az épület nyílászárói hő- és zajszigeteltek, a folyosók felújításra szorulnak, néhány helyen málik a vakolat. A földszinti szobák barátságosak, új bútorokkal berendezettek. A második emeleten lévő szobákban azonban kórházi ágyak vannak és csak kevés bútorzat. Lehetőség van azonban arra, hogy az ellátottak személyes bútoraikat, saját TV készüléket, hűtőt helyezzenek el a szobákban.
Az intézményben az ellátottak ágya fölött parafa tábla található, amelyen feltüntették az ellátott nevét, mosatási kérelmét, étkezésének típusát, illetve egy betűjel az inkontinencia betét méretét jelölte. Ez az intézeti gyakorlat - a táblán az inkontinencia betét méretére utaló jel elhelyezése – az érintettek emberi méltósághoz fűződő alkotmányos jogával összefüggésben okoz visszásságot. Az első emeleten található a jelenlegi egyetlen valóban közösségi célra szolgáló helyiség, amely egyben TV szoba és ebédlő, ahol a vizsgálat idején is közösségi foglalkozás (lufi dobálás, memóriafejlesztő játék) folyt. A második emeleten egy kisméretű tv-szoba található. További közösségi helyiségek hiányában egy lakószobában folyt közösségi foglalkozás dalos kör formájában. Könyvtár, torna- és intim szoba, látogatók fogadására szolgáló helyiség nincs az épületben. A tárgyi feltételek körében feltárt hiányosságokkal összefüggésben - különös tekintettel az intézményben folyó épület átalakítási és felújítási munkákra - külön megállapítást nem teszek,e körben intézkedéseket nem kezdeményezek.

C/ Az ellátás személyi feltételei
Az intézmény összesen 60 főt alkalmaz, ebből a szakdolgozók létszáma 38 fő, a helyszíni vizsgálat idején 2 üres álláshely (vezetőápoló, foglalkozás szervező) volt, amelyet időközben betöltöttek, a szakdolgozók képzettségi szintje 84 %-os. Gyógytornászt külön szerződéssel hetente két alkalommal foglalkoztatnak. 

D/ Az otthon által biztosított ellátás, gondozás
Étkeztetés
Az intézmény rendszeresen és ellenőrzötten napi háromszori főétkezést (napi egy alkalommal külső cég által szállított meleg ételt) biztosít az ellátottak életkori sajátosságainak megfelelően. Orvosi javaslatra megfelelő diétáról, gyakoribb étkezésről is gondoskodnak, a cukorbetegeknek speciális étrend szerinti étkezést nyújtanak. A fekvőbetegek ellátásánál a rendszeres folyadék bevitelre külön is gondot fordítanak. Roboráló céllal kiegészítő ivótápszert biztosítanak szükség szerint orvosi javaslatra. 
A fennjáró lakók az első emeleten lévő jelenlegi étkezőt tudják igénybe venni, de külön kérésre a szobájukban is étkezhetnek. A fekvő ellátottak a szobájukban kapják meg az ételt. A távollévők részére előzetes megbeszélés szerint az eltehető ételt hűtőszekrényben tárolják, és őket utólag szolgálják ki. A lakóknak külön hűtőszekrényt tartanak fenn. Az étrendet kifüggesztik. Az intézményben tálaló konyha működik, büfé nem üzemel.
Ruházat, textília biztosítása
Az ellátottak saját ruházatukat és textíliájukat használják, ugyanakkor az intézmény kiegészíti azt, amennyiben a lakó nem rendelkezik megfelelő mennyiségű és minőségű ruházattal, a házirend szerint legalább – a rendeletben megállapított három váltás helyett – négy váltás fehérneműt, hálóruhát, valamint két váltás évszaknak megfelelő felsőruházatot, cipőt, illetve egyéb lábbelit biztosítva. A ruházat és textília tisztítását az intézmény végzi. Ugyanakkor a lakó saját maga is használhatja az intézmény mosógépeit. Az egyéb textíliával való ellátás körébe a törölköző és ágynemű biztosítása tartozik, melyekből három váltásról az otthon gondoskodik.
Egészségügyi ellátás
Az intézményben pszichiáter szakorvos heti 4x3 órában, háziorvos heti 2x2 órában rendel. Az orvosok rendelési idejét jól láthatóan, több helyen kifüggesztették az épületben. Az orvosi vizsgálat a lakószobában, paravánnal eltakarva történik, az intézményben jelenleg orvosi és beteg szoba nem üzemel.
Az intézmény orvosi felügyelet keretében biztosítja a lakók egészségi állapotának ellenőrzését, az egészségügyi tanácsadást, a szűrést, az orvos által elrendelt vizsgálat elvégzését, gyógykezelését, amennyiben az az intézmény keretei között megoldható. Biztosítják a szakorvosi ellátáshoz és a kórházi kezeléshez való hozzájutást, ha szükséges, saját gépjárművel vagy betegszállítóval.
Testi gondozás keretében rendszeres zuhanyozással, mosdatással a bőr kiszáradását csökkentő krémezéssel, fog-, száj- és hajápolással, tiszta ruha cserével gondoskodnak az egyéni higiénéről. Az intézményvezető tájékoztatása szerint hajmosást, a hajvágást, körömápolást, pedikűrt, borotválást és a tisztálkodáshoz szükséges anyagokat az intézmény biztosítja. A házirend szerint térítésmentes szolgáltatás a férfiak részére a heti kétszeri borotválás, minden lakó részére a hajvágás, térítés ellenében vehető igénybe a pedikűr, manikűr és a fodrász szolgáltatása. Az intézmény az ellátottak részére a tisztálkodáshoz igény szerint biztosítja a szakdolgozói segítséget. 
Az intézmény rendelkezik az alapgyógyszer csoportba tartozó gyógyszerekből az ellátásban részesülők rendszeres, illetve eseti gyógyszer-szükségleteihez igazodó, megfelelő mennyiségű készlettel. Az alapgyógyszer-készletet havonta az intézmény orvosa állítja össze a részlegvezető főnővérek javaslata alapján. Az alapkészletbe tartozó gyógyszereket intézményi költségen szerezik be. Az alapkészletbe nem tartozó gyógyszerek költsége az ellátottakat terheli. Ha az ellátottak részéről a közgyógyellátási igazolványra való jogosultság feltételei fennállnak, akkor annak beszerzéséről, időben történő érvényesítéséről a részlegvezető főnővérek a mentálhigiénés csoport bevonásával gondoskodnak. A lakók gyógyszerfelhasználását nyilvántartó lapon rögzítik.
A házirend szerint az intézmény – lehetőségein belül egyénre szabottan gondoskodik a szükséges gyógyászati segédeszközök cseréjéről, pótlásáról, azonban a testközeli gyógyászati segédeszközök – inkontinencia betétek, szemüveg, hallókészülék stb. költsége a lakót terheli. A test-távoli segédeszközöket az intézmény biztosítja, azok intézeti tulajdonban vannak. Ebbe a körbe tartoznak p1. a különböző támbotok, járókeretek, kerekes székek, stb.. Az SzCsM rendelet 50. § (2) bekezdésének g/ pontja nem tesz különbséget a test-távoli és testközeli gyógyászati segédeszközök költségeinek viselése között, ezért a megismert intézeti gyakorlat a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggő visszásságot okoz.
Kulturális, közösségi programok, vallásgyakorlás
A lakók meglévő képességeinek szinten tartása és fejlesztése érdekében (olvasás, felolvasás, társas vetélkedők, tv nézés) foglalkozásokat szerveznek. Biztosítják a szabad vallásgyakorlás feltételeit is. Az aktivitást segítő fizikai tevékenységek (séta, ágytorna, fekvőbetegek levegőztetése, stb.) mellett szellemi, szórakoztató és kulturális tevékenységeket szerveznek. Hagyomány a farsang megünneplése és a szüreti mulatság.
Külső kapcsolatok
Az intézménynek szakmai kapcsolatot tart fenn a Közép-magyarországi Regionális Módszertani Intézménnyel, a családsegítő szolgálattal és a kerületi alap-, és szakorvosi ellátását biztosító szervekkel. Látogatók fogadására a házirendben szabályozottak szerint 9-19 óra között, a lakó szobájában, az udvaron vagy az étkezőben van lehetőség, külön kapcsolattartó szoba nincs. A hozzátartozókkal az ellátott levélben is kapcsolatot tarthat, őt a hozzátartozó telefonon közvetlenül is elérheti, illetve a nyilvános telefonkészülékkel térítés ellenében a lakó is kezdeményezhet telefonhívást.
Az intézményből való eltávozás a házirend szerint nem korlátozható, az ellátott szabadon kijárhat, távozását a részlegvezető főnővérnek kell bejelentenie, aki a távozás tényét köteles az eseménynaplóban rögzíteni. A lakó távozása a házirend szerint akkor tagadható meg, ha kezelőorvosának szakvéleménye szerint önmagát vagy másokat veszélyeztető egészségi állapota miatt az eltávozás nem javasolt.
A helyszíni vizsgálat időpontjában a kaput (a főbejáratul szolgáló gazdasági bejáratot) kulcsra zártan tartották, a kapu nyitását a portás végezte. A házirend III/3. pontja alapján – a rossz közbiztonság miatt – az intézmény kertkapuit zárva tartják.

E./ Érték- és vagyonmegőrzés
Az intézmény házirendje rendelkezik az érték-és vagyonmegőrzés, készpénz kezelésének szabályairól. Az intézmény a lakótól átvett készpénzt az ellátott nyilatkozata szerint az intézmény páncélszekrényében vagy négy munkanapon belül pénzintézeti betétben helyezi el.

F./ Halálozás esetén követett eljárás
Az intézmény gondoskodik az elhunyt paravánnal történő elkülönítéséről; végtisztességre való felkészítéséről; a hozzátartozó értesítéséről; az esetleges ingóságok számbavételéről, megőrzéséről: az ingóságok hozzátartozónak történő átadásáról. 

G./ Érdekvédelem
Az otthonban lakók érdekvédelmét az Érdekképviseleti Fórum látja el, tagjai: 2 fő a lakók képviselője, 1 fő az ellátottak hozzátartozói, illetve törvényes képviselő közül, 1 fő az otthon dolgozóinak képviselője, 1 fő a fenntartó képviselője. A tagokat lakógyűlésen választják meg. Az fórum szükség szerint, de legalább évente egy alkalommal ülésezik, melyről jegyzőkönyv készül. A fórum dönt az előterjesztett panaszokról, valamint intézkedéseket kezdeményezhet a fenntartónál
A lakó vagy hozzátartozója a házirend szerint panasszal fordulhat az intézmény vezetőjéhez, vagy a fórumhoz, a panasz kivizsgálására jogosult 15 napon értesíti a panasztevőt a vizsgálat eredményéről. Az ellátottjogi képviselő elérhetőségéről, az általa nyújtható segítségadás lehetőségéről az intézmény vezetője tájékoztatja a lakókat. Az intézmény működésével összefüggő panasz egy esetben érkezett a szociális és gyámhivatalhoz a kapcsolattartás korlátozása miatt, amelyet időközben orvosoltak. Az új működési engedély kiadása óta a hatóság az intézményben ellenőrzést nem tartott.

III/3.	Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Önkormányzat Idősek Otthona (Ózd, Dózsa György út 50.)
A vizsgálat ideje: 2010. július 21.
Az intézményt az ózdi városi tanács alapította 1987-ben, és 1988 márciusában nyitotta meg kapuit az első beköltözők előtt. A korábbi ombudsmani vizsgálat idején az intézmény Ózd Városi Önkormányzat fenntartásában működött, majd 2000. január 1-től a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Önkormányzat vette át a fenntartói feladatokat, az intézmény illetékességi területe az egész megyére kiterjed. 
Az Észak-magyarországi Regionális Közigazgatási Hivatal Szociális és Gyámhivatala 2008. december 18-án kelt határozatában az otthon működését továbbra is határozott időre, 2010. december 31. napjáig engedélyezte, tekintettel arra, hogy az ideiglenes működési engedély kiadásakor egy fő ápoló, gondozó álláshely betöltetlen volt. Egyúttal felhívta a fenntartót, hogy a működési engedély kiadásának feltételeként biztosítsa 2010. november 1. napjától az intézményben az SzCsM rendelet 2-3. sz. melléklete szerinti teljes szakmai létszámot és szakképzettségi követelményeket, felhívta a figyelmet arra, hogy ezek elmaradása az intézmény működésének megszüntetésére is vezethet. 
Az intézmény önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv, saját bevétele az ellátottak által fizetett térítési díjakból és az állami normatívából tevődik össze, a fenntartó 2010-ben nem nyújtott további támogatást az intézmény működéséhez. 
Az intézményi térítési díjat a fenntartó Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Önkormányzat állapítja meg. A jelenlegi intézményi térítési díjat a Közgyűlés 6/2010. (II. 17.) számú rendelete 70.500 forintban határozta meg. 
A személyi térítési díjat a házirend szerint az intézményvezető állapítja meg. Kivételes esetben – amikor az ellátott jövedelemmel nem rendelkezik, vagy tartási, öröklési szerződést kötött, vagy 2008. január 1-jén már idősek otthonában élt, és havi rendszeres jövedelmének 80%-ából nem tudja megfizetni az intézményi térítési díjjal azonos személyi térítési díjat, de jelentős vagyonnal rendelkezik – a Közgyűlés elnöke állapítja meg átruházott hatáskörben eljárva. 
Az intézményi ellátásért fizetendő személyi térítési díj nem haladhatja meg az ellátott jövedelemigazolásában meghatározott jövedelmének 80%-át.
A házirend rendelkezik a költőpénzzel kapcsolatos szabályokról, amely szerint az intézmény a jövedelemmel nem rendelkező ellátottak részére minden hónapban költőpénzt biztosít. Költőpénzt biztosítanak azon ellátottaknak is, akik helyett a térítési díjat jövedelem hiányában kizárólag a tartásra köteles és képes személy fizeti meg, illetve azoknak, akik térítési díját a vagyonuk terhére állapították meg. A költőpénz havi összeg nem lehet kevesebb az öregségi nyugdíj legkisebb összegének 20%-ánál, ha a térítési díj vagyont is terhel, akkor 30%-nál. Legalább a költőpénz összegére kell kiegészíteni az ellátottnak ezt az összeget el nem érő jövedelmét. Az intézmény férőhelyeinek száma 2007. július 4-től 2 férőhellyel csökkent a betegszoba kialakíthatósága érdekében, így az intézmény befogadóképessége az alapító okirat szerint 142 fő. Jelenleg a kihasználtság 100%-os, a 142 főből 49 férfi és 93 nő. Az intézményben 2009-ben külön részleget hoztak létre a demenciában, illetve Alzheimer-kórban szenvedő gondozottak ápolására. Ez az ápolási egység 31 személy ellátását teszi lehetővé. Folyamatosan figyelemmel kísérik a lakók mentális állapotának változását, szükség esetén demencia szakvizsgálatot kezdeményeznek.  

A/ Az intézményi jogviszony keletkezése és megszűnése
Az ellátás igénybevétele önkéntes, az ellátást igénylő, illetve a törvényes képviselő kérelmére, indítványára történik. Az ellátást igénylő cselekvőképtelen személy kérelmét a törvényes képviselő terjeszti elő, lehetőség szerint figyelembe véve az érintett személy véleményét. Az ellátást igénylő korlátozottan cselekvőképes személy törvényes képviselője beleegyezésével, vagy ha e tekintetben a bíróság nem korlátozza, önállóan terjesztheti elő a felvételre irányuló kérelmét.
Az intézményi jogviszony keletkezését az intézményvezető döntése alapozza meg. Az intézményi elhelyezés időpontjáról – a soron kívüli elhelyezési kérelmek és a férőhelyek alakulásának függvényében – a jogszabályi előírásoknak megfelelően az intézményvezető dönt. Az intézmény a jogszabályi előírásoknak megfelelően az intézményi elhelyezést megelőzően előgondozást végez, amely soron kívüli elhelyezési igény esetén öt munkanapon belül megtörténik. 
Az előgondozást az előgondozási csoport végzi, amely minden esetben két személyből áll. Az ellátást igénylőt tartózkodási helyén felkeresik, lehetőség szerint a hozzátartozókkal is felveszik a kapcsolatot, illetve szükség esetén az illetékes szervekkel. 
Az elhelyezés általában a gondozási szükséglet megállapítása után történik, azokban az esetekben, amikor az intézményi ellátást igénylő személy egészségi állapota, személyes körülményei az ellátás halaszthatatlan biztosítását teszik szükségessé az intézményvezető döntése alapján határozott időre, de legfeljebb három hónapra, a gondozási szükséglet vizsgálata nélkül is biztosítja az intézmény az ellátást. 
A beadott kérelmek, az előgondozás tapasztalatai alapján határozzák meg az elhelyezésre vonatkozó sürgősségi sorrendet. 
Az elhelyezésre várakozók száma a 2010. június 30-i adatok szerint 16 fő, az átlagos várakozási idő az intézménybe való bekerülésre 2,9 hónap.
Az ellátott beköltözésekor az elhelyezésről az egészségi állapot figyelembe vételével a vezető ápoló és az intézményvezető dönt. Az elhelyezés általában megürült férőhelyre történik. Férőhely üresedés esetén azonban figyelembe veszik a lakók kérését az esetleges átköltözéssel kapcsolatban. Ha a szobatársak között konfliktus alakul ki, vagy csak más szobába szeretne költözni a lakó, minden esetben megvizsgálják az átköltözés lehetőségét. A szobák beosztásánál figyelembe veszik az egészségi állapotot, és arra törekednek, hogy a legkevésbé zavarják egymást a szobatársak. 
Az intézményi jogviszony megszűnésének esetei az intézmény jogutód nélküli megszűnése, a jogosult halála, a határozott idejű intézményi jogviszony esetén a megjelölt időtartam lejárta, kivéve, ha a törvényi rendelkezés alapján az elhelyezés időtartama meghosszabbítható. Az intézményvezető akkor szünteti meg az intézményi jogviszonyt, ha a jogosult másik intézménybe történő elhelyezése indokolt, a házirendet az érintett súlyosan megsérti, vagy az intézményi elhelyezése nem indokolt. Az elmúlt öt évben két esetben kezdeményezte az intézmény a jogviszony megszüntetést, a döntés ellen az egyik esetben az érintett fellebbezés nyújtott be a fenntartó, illetve a Közgyűlés felé, amelyek az intézményi döntést helybenhagyták. Peres ügye az intézménynek nem volt.

B/ Az ellátás tárgyi feltételei
Az otthon a város szélén, a Sajóvárkonyi városrészben található, tömegközlekedési eszközzel megközelíthető. A helyi-, illetve távolsági buszmegálló, valamint a vasútállomás az intézmény közelében helyezkedik el. Gondot jelent azonban, hogy a megállóhelyeket egy aluljárón keresztül lehet csak megközelíteni, amely használata – tekintettel arra, hogy akadálymentesítése elmaradt – nem biztonságos.
Az otthon egy négyemeletes panelházban működik, ami korábban munkásszállóként funkcionált. A működés megkezdése óta a közelmúltig lényeges felújítást nem végeztek, jelenleg azonban folyamatban van az épület rekonstrukciója. A betegszobát 2007-ben alakították ki, 2009 nyarára pedig megvalósult az intézmény külső nyílászáróinak cseréje. Az intézmény 2008 októberében a Társadalmi Operatív Program keretében pályázatot nyújtott be az otthon korszerűsítésére, akadálymentessé tételére, szolgáltatásainak fejlesztésére. Az épületet kert veszi körül, de padot csak a bejárat mellett helyeztek el, mert zöldséges kert kialakítására vagy más érték kihelyezésére a környék rossz közbiztonsága miatt nem lehetséges. Az épület főbejárata lépcsőn át megközelíthető, rámpát csak a hátsó bejárathoz építették.
A főépülethez kapcsolódó egyszintes épületben található az ebédlő és a mosoda. Ide is lépcső vezet, amelynek akadálymentesítését lépcsőnjáró berendezéssel oldották meg, csakúgy, mint az alagsorban kialakított látogatószobába és mentálhigiénés helyiségbe való lejutást. 
A látogatószobát és a mentálhigiénés szobát az alagsorban helyezték el, azok sötét, kicsi, barátságtalan helyiségek, amelyeket különböző dekorációkkal próbálnak otthonosabbá tenni, ennek ellenére a lakók a látogatók fogadása alkalmával is ritkán veszik igénybe.
Az intézmény négy gondozási egységben – egy szint egy gondozási egységet alkot – 55 lakószobával rendelkezik. A 32 háromágyas lakószoba egyenként 18 négyzetméter, a 23 kétágyas lakószoba pedig egyenként 14 négyzetméter alapterületű. A folyosók az épület adottságai miatt szűkek, kerekesszékkel megfordulni nem lehet, a gyengénlátók érdekében azonban vezetősávokat építettek be a padlóburkolatba. 
Valamennyi szinten nővérszoba, teakonyha, társalgó, fürdőszoba, mellékhelyiség található, a szintek közötti közlekedést lift segíti. A fürdőszobákat a megnyert pályázati beruházás részeként teljes egészében felújították, azok káddal és két akadálymentes zuhanyzóval felszereltek, külön női, férfi és mozgássérült WC-ket alakítottak ki az épület minden szintjén. A fürdőszobák koedukáltak, ajtajukon táblával lehet jelezni, hogy éppen férfi vagy nő tartózkodik bent. A földszinten található az orvosi szoba, és a kétágyas betegszoba akadálymentesített vizesblokkal. A vizsgálat idején egy lakó már több napja tartózkodott a betegszobában elkülönítetten, mivel magatartásával zavarta a többi lakót, és a problémát ideiglenesen így próbálták kezelni az intézmény dolgozói.
A folyosókról nyílnak a lakószobák, amelyekben az elmúlt évek során kicserélték az éjjeliszekrényeket. A lakók hozhatnak be lakószobánként egy saját hűtőszekrényt és TV-t, amelyek üzemeltetéséért a házirendben rögzített használati díjat kell fizetni. Az intézmény 55 lakószobájában, a közösségi helyiségekben, valamint hét ágy mellett jelzőcsengő működik, amelyek hang- és fényjelzéssel a nővérszobába jeleznek. Intim szoba az intézményben nem található, de a házaspárok, élettársak két ágyas szobákban való elhelyezésüket kérhetik. A gazdasági szárnyban helyezkedik el a tágas és világos ebédlő, amely a fent említettek szerint a lépcsőnjáró berendezés használatával mozgáskorlátozott személyek számára is megközelíthető.

C/ Az ellátás személyi feltételei
Az intézmény jelenlegi engedélyezett dolgozói létszáma 71 fő, amelyből szakdolgozó 42 fő, gazdasági-műszaki-technikai személyzet 29 fő. Az intézményvezető tájékoztatása szerint ez a szakdolgozói létszám már megfelel az SzCsM rendelet 2. sz. mellékletében és a határozott időre szóló működési engedélyben foglaltaknak. Öt ápoló, gondozói álláshelyet fenntartói engedély alapján szakképzett közcélú foglalkoztatott dolgozókkal töltöttek be. Nem szakdolgozói üres álláshelyek száma öt, amelyből kettőt szerződéssel, egyet pedig közcélú munkavégzés keretében töltöttek be fenntartói engedély alapján. A szakdolgozók rendelkeznek a munkakör betöltéséhez szükséges szakképesítéssel, a szakképzettségi szint 100%.

D/ Az otthon által biztosított ellátás, gondozás
Étkeztetés
Az étkeztetést 2006. január 1-jétől – fenntartói döntés alapján – külső szervezet látja el. A kezdeti nehézségek után jó együttműködést alakítottak ki a szolgáltatóval, így működik az étlapegyeztetés, értékelés, visszajelzés, ellenőrzés rendszere. A lakók véleményét folyamatosan kikérik, rögzítik és a havi értékelésben megjelenítik. Az intézmény napi háromszori főétkezést biztosít, figyelembe véve az életkori sajátosságokat és az egészséges táplálkozás követelményeit. Amennyiben az ellátást igénybe vevő egészségi állapota indokolja, részére orvosi javaslat alapján biztosítják a megfelelő diétát, így lehetőség van cukros, epés, pépes, só-fehérje szegény, só-zsírszegény étrend választására.
Ruházat, textília biztosítása
Az ellátást igénybe vevők elsősorban saját ruházatukat használják. Ha azonban az ellátott nem rendelkezik megfelelő mennyiségű és minőségű ruházattal és textíliával, úgy azt a jogszabályban foglaltaknak megfelelően az intézmény biztosítja. Az otthon saját mosodával rendelkezik, valamint az ápolási részlegeken is találhatók mosógépek és centrifugák. A ruházat javítását varrónő látja el.
Egészségügyi ellátás
Az intézmény heti 6 órában – keddi és csütörtöki napokon – biztosítja az orvosi ellátást. Az orvos rendszerint a szobájukban keresi fel és vizsgálja meg az ellátottakat, annak ellenére, hogy az intézményben van orvosi szoba. A vizsgálat tapasztalta gyakorlat – különös figyelemmel arra, hogy a lakószobákban végzett vizsgálatok során nem vagy nem minden esetben biztosítható a szükséges intimitás, – állandósítja az ellátottak emberi méltóságával összefüggő visszásság bekövetkeztének közvetlen veszélyét. Gondoskodnak a szakorvosi, illetve sürgősségi ellátáshoz, valamint kórházi kezeléshez való hozzájutásról, saját gépkocsival – ebben az esetben azonban gondot jelent a fekvő betegek elhelyezése – vagy betegszállító igénybevételével.
Az intézmény a gyógyszerrel és gyógyászati segédeszközzel történő ellátást folyamatosan biztosítja, amelyek köréről az ellátott tájékoztatást kap. A rendszeres alap gyógyszerlistát havonta az intézmény orvosa állítja össze a vezető ápoló, illetve az osztályvezető ápolók javaslata alapján. Az intézmény az eseti gyógyszerszükséglethez igazodva eseti gyógyszerkészlettel rendelkezik. Az ellátottak részére az intézmény térítésmentesen biztosítja az alapgyógyszereket. Az alap gyógyszerkészlet körébe tartozó gyógyszereken túlmenően felmerülő egyéni gyógyszerköltséget jövedelme függvényében az ellátást igénybevevő viseli. A test-távoli gyógyászati segédeszközök térítésmentesek, inkontinencia betétéket az intézmény szerzi be, a felhasznált mennyiségnek megfelelő összeget az ellátott fizeti meg. 
A lakók higiénés ellátására protokollt dolgoztak ki, ennek figyelembe vételével történik az egyéni szükségleteknek megfelelő gondozás: mosdatás, fürdetés, inkontinencia termékek cseréje. Heti egyszeri fürdés kötelező, az ágyhoz kötött ellátottaknál a mosdatás, ágyfürdőztetés reggelente történik. Dokumentálása füzetben, illetve a napi ápolási lapokon és eseménynaplókban történik.
Kulturális, közösségi programok, vallásgyakorlás
Az intézményben biztosított a mentálhigiénés ellátás. Mentálhigiénés csoport működik, amely munkáját éves munkaterv alapján végzi, havi, heti ütemezés szerint. A foglalkozások felölelik az ellátottak mentális képességeinek szinten tartását, illetve fejlesztését, a kommunikáció fejlesztését, a fekvőbetegek speciális gondozását, szórakoztató és szabadidős tevékenységet. Ennek megfelelően különböző szakkör jellegű foglalkozásokat szerveznek (pl. életmód klub, film klub, kreatív csoport) Rendszeresek a külső és belső programok, kirándulások, rendezvények (pl. októberi idősek hónapja rendezvények). Biztosítják a vallásgyakorlás lehetőségét: katolikus misét tartanak minden vasárnap az ebédlőben, kéthetente református lelkész jár az intézménybe, heti rendszerességgel imaórát tartanak, és biztosítják a helyi templomba való eljutást. Szocioterápiás foglalkoztatásként jegyzik a liftkezelést és a bevásárlást.
Külső kapcsolatok
Az otthon jó kapcsolatot tart fenn a megyei fenntartású intézményekkel Ózd városban, és a kistérségben működő szociális intézményekkel, a városrészben található iskolákkal, óvodával, a város kulturális intézményeivel. Rendezvényeikre gyakran meghívják a városban, illetve környékén működő nyugdíjas klubokat. Szoros együttműködést alakítottak ki a szlovákiai Tornaalján működő idősotthonnal, az együttműködésben cseh és lengyel szociális intézmények is részt vesznek. Figyelmet fordítanak a lakók külső kapcsolatainak fenntartására, ápolására. Segítenek a levelek megírásában, telefonbeszélgetések bonyolításában, a volt lakókörnyezet meglátogatásában. Az otthonban a látogatási idő nincs meghatározva, de a látogató nem zavarhatja az intézmény belső rendjét, az ott lakók nyugalmát. A látogatás tényét a portán be kell jelenteni, a bejövő látogatót pedig regisztrálják.
Az ellátottak a hét bármely napján eltávozhatnak az intézményből, az eltávozás azonban előzetes bejelentéshez kötött, amelyet osztályonként sorszámozott átadófüzetben rögzítenek. Az intézményből való eltávozás a házirend szerint kizárólag olyan esetben korlátozható, amikor az ellátott magatartásával másokat megbotránkoztat, illetve önmaga vagy mások testi épségét veszélyezteti, az eltávozás megvonása azonban nem lehet büntető jellegű.

E/ Érték- és vagyonmegőrzés
Az érték- és vagyon megőrzésre átvett tárgyakról tételes felsorolás alapján az ápolási-gondozási egység vezetője átvételi elismervényt készít, amelynek egy példányát átadja az ellátást igénybe vevőnek, illetve törvényes képviselőjének. Az értéktárgyak átadását és átvételét két tanú jelenlétében végzik. 

F/ Halálozás esetén követett eljárás
Az elhunytakkal kapcsolatos teendőket erre vonatkozó szabályzatban rögzítették. Az állapot rosszabbodása esetén orvost hívnak, illetve értesítik a hozzátartozókat. A haldokló elkülönítésére is lehetőség van, de figyelembe veszik a szobatársak és hozzátartozók kérését is. Az halál utáni teendők: a halott ellátása, hozzátartozó értesítése, leltár felvétele. A temetésen az intézmény képviselője, illetve a lakótársak részt vesznek. 

G/ Érdekvédelem
Az intézményben öttagú – 2 fő az intézményi ellátást igénybevevők közül, 1 fő az ellátottak hozzátartozói, illetve törvényes képviselői közül, 1 fő az intézmény dolgozóinak képviseletében, 1 fő a fenntartó szervezet képviseletében – érdekképviseleti fórum működik, amely tevékenységének és működésének szabályait a fenntartó határozza meg, és azt az intézmény házirendje részletesen tartalmazza. Az érdekképviseleti fórum segíti az intézménynél jogviszonyban állók érdekeinek érvényesítését, megvizsgálja az esetleges sérelmeket, a sérelmek orvoslására javaslatokat tesz, intézkedést kezdeményez. Szükség szerint, de legalább évente kétszer ülésezik. Az ellátottjogi képviselő által nyújtott segítség lehetőségéről, és elérhetőségéről szintén tájékoztatják az ellátottakat. Az ellátottjogi képviselő rendszeresen jár az intézménybe, érkezését hangosbemondón is bejelentik a lakóknak. A panaszügyek azonban legtöbbször tájékoztatással, az eset megbeszélésével további jogorvoslat igénybevétele nélkül megoldódnak.

IV. Összegzés
A szociális jogok szerteágazóak és túlmutatnak az Alkotmány rendelkezésein, többek között nemzetközi egyezményekben rögzítettek, így az 1966-ban elfogadott a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányában, melyben az államok arra vállalkoznak, hogy a benne szereplő jogokat vagy azonnal, vagy folyamatosan megvalósítják. Ezen túlmenően a Magyarországon 1999. évi C. törvénnyel kihirdetett Európai Szociális Chartában is meghatározták, hogy milyen szociális jogokat kell megvalósítani a részes államoknak. Ennek része a szociális és egészségügyi segítségre való jog, a szociális jóléti szolgáltatásból való részesülés joga, a család joga a szociális, jogi és gazdasági védelemhez. 
Az Alkotmányon túl, annak alapján a szociális jogokról több más jogszabály rendelkezik. Az állam aktivitását feltételező szociális jogok megavalósítása a megfelelő intézmények létrehozása mellett az igénybevételükkel kapcsolatos alanyi jogoknak a törvényekben való meghatározásával történik.11
„A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény, amely a szociális biztonság megteremtése és megőrzése jegyében meghatározza az állam által biztosított egyes szociális ellátások formáit, szervezetét, a szociális ellátásokra vonatkozó jogosultság feltételeit, valamint érvényességének a garanciáit. A helyi önkormányzatok az e törvényben szabályozott ellátásokon túl saját költségük terhére egyéb ellátásokat is megállapíthatnak.” 12
A fentiek figyelembevétele mellett és a helyszíni vizsgálatok tapasztalatai alapján az alábbi megállapításokat teszem:
1./ Általánosságban megállapítható, hogy a feladat ellátására kötelezett önkormányzatoknál az idősekről való gondoskodás jelentősen háttérbe szorult, az e faladatot ellátó intézményeik szűkös, csökkenő költségvetési keretből gazdálkodnak. Továbbá egybehangzó tájékoztatásuk szerint a fokozott gondoskodást igénylő bentlakásos intézményben ellátott személyek magasabb szintű kiszolgálása érdekében kiírt pályázati lehetőségek is beszűkültek.
2./ A Szociális Innováció Alapítvány 2009-ben készített kutatási jelentésében kifejtette, hogy „nagyrészt gazdasági, méltányossági, adott esetben politikai megfontolások miatt a kormányzati szándékok egyértelműen abba az irányba mutatnak, hogy a bentlakást nyújtó intézményekbe eleve csak olyanok kerülhessenek felvételre, akiknek magas az ápolási-gondozási szükséglete és a szociális helyzete is indokolja a szolgáltatások igénybe vételét, másrészt az ellátottak átlagos életkorának növekedésével egyre több egészségügyi ellátási igény merül fel, melyeket a továbbiakban egyre kevésbé lehet abban a formában nyújtani, ahogy azt eddig tették a szociális intézmények.”
Az idősotthonokba való bekerülés feltétele rászorultsághoz kötött, a Szoctv. alapján 2008 januárjától vizsgálni kell az ellátást kérelmező gondozási szükségletét13, a Szoctv. helyszíni vizsgálatkor hatályos 68/A. § (3) bekezdése szerint „az idősotthoni ellátás napi 4 órát meghaladó, illetve a külön jogszabályban meghatározott egyéb körülményeken alapuló gondozási szükségletet igazoló szakvélemény alapján nyújtható.”
A fenti szabálynak való megfelelés az intézményekben olyan többlet követelményeket támaszt a feladat ellátást végzőkkel szemben, amelyek teljesítéséhez sem tárgyi, sem személyi feltételekkel nem rendelkeznek. Hiányoznak az ellátáshoz szükséges egészségügyi eszközök és felszerelések, valamint az ellátást nyújtó szakdolgozók képesítése sem alkalmas egészségügyi jellegű feladatok elvégzésére. 
Mindezek alapján megállapítom, hogy a napi 4 órát meghaladó gondozási szükséglettel felvett ellátottak gondozásához szükséges személyi és tárgyi feltételek biztosításának hiánya, az emberi élethez és méltósághoz, valamint a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joggal összefüggésben visszásságot okoz.
3./ Az idősek intézményi ellátására vonatkozóan a vizsgált otthonok tekintetében megállapítható, hogy míg két (önkormányzati) intézménybe a bekerülési, várakozási idő átlagosan 3 hónap, addig egy (nem állami fenntartású) intézmény szinte azonnal tudja fogadni a jelentkezőket. Utalni szeretnék ugyanakkor arra, hogy általánosságban a várakozási idő a vizsgált intézményekben tapasztaltakkal szemben jóval hosszabb, adott esetben eléri az egy illetve másfél évet is. 
4./ Az SzCsM rendelet 50. § (2) bekezdése g) pontja szerint az egészségügyi ellátás keretében a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény köteles gondoskodni az igénybe vevő gyógyászati segédeszközeinek biztosításáról. A vizsgált intézmények valamennyien eltérően szabályozták a gyógyászati segédeszközök biztosítását és azok költségeinek viselését, különösen az inkontinencia eszközök esetében. A vizsgálat szerint az intézmények különbséget tesznek a testközeli és a test-távoli segédeszközök között, illetve esetenként az inkontinencia betétek költségeit áthárítják az ellátottakra. Az intézményvezetők gyakorlatuk kialakításának indokául az SzCsM rendelet 49. § c) pontjának14 2010. január 1-jével történt hatályon kívül helyezésére hivatkoztak. Ugyanakkor nem vették figyelembe az SzCsM rendelet fent hivatkozott 50. § (2) bekezdés g) pontjának rendelkezését, mely szerint az intézmény köteles gondoskodni a gyógyászati segédeszközök biztosításáról, valamint azt, hogy az inkontinencia eszközök az Országos Egészségbiztosítási Pénztár által közétett „társadalombiztosítási támogatással rendelhető és kiszolgálható gyógyászati segédeszközök teljes körének érvényes listája” alapján gyógyászati segédeszköznek minősülnek.
Mivel a jogszabály nem tesz különbséget a testközeli és a test-távoli gyógyászati segédeszközök között, ezért álláspontom szerint annak mindkét fajtát biztosítania kell az intézménynek. 
A fentiek alapján, az intézmények gyógyászati segédeszközökkel kapcsolatos gyakorlatáról megállapítom, hogy az a jogállamiság elvéből levezett jogbiztonság követelményével összefüggő visszásságot okoz.
5./ A SzCsM rendelet 41. § (2) bekezdésének e) pontja értelmében a bentlakásos intézményben ki kell alakítani az egészségügyi ellátás céljára (pl. orvosi szoba, betegszoba) szolgáló helyiséget. A vizsgált intézmények ennek eleget tettek, ugyanakkor azokat eredeti funkciójától eltérő célra használják (pl. lakhatás biztosítása, összeférhetetlen ellátottak elkülönítése). Álláspontom szerint a vizsgálat tapasztalta gyakorlat a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő joggal összefüggő visszásságot okoz.

V. Intézkedések
A vizsgálat során feltárt visszásságok orvoslása és jövőbeni megelőzése érdekében a következő intézkedéseket teszem:
1./ Az Obtv. 25. §-a alapján felkérem a nemzeti erőforrás miniszterét, hogy tegye meg a napi 4 órát meghaladó gondozási szükséglettel rendelkező idősotthoni ellátottak gondozásához szükséges személyi és tárgyi feltételek biztosítását megteremtő jogi – különös tekintettel a dolgozói létszámra, a szakképesítésre, az egészségügyi ellátást is biztosítani képes tárgyi feltételekre – és pénzügyi szabályok módosítására vonatkozó javaslatát.
2./ Az Obtv. 25. §-a alapján felkérem a nemzeti erőforrás miniszterét, fontolja meg a Szoctv. 102. § (3) bekezdésében meghatározott, az intézmény általi felmondás időtartamának megállapodás alapján való csökkentését lehetővé tevő rendelkezés módosításának kezdeményezését, annak érdekében, hogy a törvényben előírt 3 hónapos felmondási időnél rövidebb időtartam megállapítására az intézmény általi felmondási jog gyakorlása esetén ne kerülhessen sor.
3./ Az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján felkérem a nemzeti erőforrás miniszterét, hogy a gyógyászati segédeszközök biztosítását érintően az idősotthonokban alkalmazott gyakorlat egységessé és jogszabályoknak megfelelővé tétele érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket.
4./ Az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján felkérem a vizsgált intézmények vezetőit, hogy – szükség szerint önállóan, illetve a fenntartó bevonásával – gondoskodjanak a vizsgálat során feltárt alkotmányos joggal összefüggő visszásságok orvoslásáról.

Budapest, 2010. október 12.
Prof. Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: Lábjegyzet:
1 OBH 2454/1998. számú Jelentés
2 Vö. OBH 6501/2001 számú jelentés
3 64/1991. (XII. 17.) AB határozat, ABH 1991, 
4 Vö. 8/1990. (IV. 23.) AB határozat, 56/1994. (XI. 10.) AB határozat, 65/2003. (XII. 18.) AB határozat, 96/2008. (VII. 3.) AB határozat.
5[56/1991. (XI. 8.) AB határozat].
6 9/1992. (I. 30.) AB határozat
7 54/1996 (XI. 30.) AB határozat
8 731/B/1995. AB határozat
9 32/1998. (VI.25.) AB határozat
10 56/2001. (XI.29.) AB határozat
11 28/1994. (V. 20.) AB határozat
12 Sári János – Somody Bernadette Alapjogok Alkotmánytan III. 261. o. Osiris Kiadó, 2008
13 Szoctv. 68/A. § (3) Idősotthoni ellátás napi 4 órát meghaladó vagy a jogszabályban meghatározott egyéb körülményeken alapuló gondozási szükséglet megállapítása esetén nyújtható.
14 49. § c) A bentlakásos intézmény a textíliával való ellátás keretében, valamint a személyi higiéné biztosítása érdekében ellátottanként a gyermekek és incontinens betegek ellátásához szükséges anyagokat, eszközöket szükség szerint biztosítja.