Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az AJB-4201/2010. számú ügyben

Ügyintéző:    dr. Csóré Erika
dr. Varga Éva Csilla
Az eljárás megindulása
A büntetés-végrehajtási intézetekben előző években megkezdett vizsgálataimat folytatva – az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (2) bekezdése alapján – elrendeltem a Váci Fegyház és Börtön helyszíni ellenőrzését. E rendelkezés értelmében az országgyűlési biztos eljárására hivatalból is mód van.
A helyszíni vizsgálat időpontja: 2010. május 27-e volt. A vizsgálat magába foglalta az intézet helyszíni bejárását, az ellátás tárgyi feltételeinek ellenőrzését, a fogvatartottak és a büntetés-végrehajtási dolgozók alkotmányos jogai érvényesülésének megismerését, valamint a vonatkozó dokumentumok elemzését. A személyi állomány élet- és munkakörülményeinek megítéléséhez önkéntesen, név nélkül kitölthető kérdőívek is segítséget adtak.

Érintett alkotmányos jogok
Jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelménye, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog (Alkotmány 2. § /1/bek.)
Tulajdonhoz való jog (Alk. 13. § /1/ bek.)
Élethez, emberi méltósághoz való jog (Alkotmány 54. § /1/ bek.). 
Az esélyegyenlőség elve (70/A. § /3/ bek.);
Pihenéshez való jog (Alkotmány 70/B. § /4/ bek.)
A lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog (Alkotmány 70/D. § /1/ bek.)
Egészséges környezethez való jog (Alk. 18. §)

I. A helyszíni vizsgálat tapasztalatai
1. A fogvatartottak elhelyezési, ellátási körülményei
A Váci Fegyház és Börtön alaptevékenysége a külön kijelölés által meghatározott körben, az előzetes letartóztatással, a felnőtt korú férfi elítéltek fegyház és börtön fokozatú szabadságvesztésével összefüggő büntetés-végrehajtási feladatok ellátása.
Országos jellegű, zárt építészeti adottságú, az ország második legnagyobb alapterületű – eredetileg nem börtönnek épült – végrehajtó intézete, amelyben az elítéltek változó időtartamban töltik szabadságvesztés büntetésüket: két hónaptól akár 15 évig, halmazati vagy összbüntetés, illetőleg bűnszervezetben történő elkövetés esetén 20 évig, de akár életfogytig is tarthat elhelyezésük. A bent töltött átlag időtartam kb. 5 év. A törvényi differenciálásnak megfelelően a fegyház és a börtön fokozatú szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtása elkülönítetten történik.
Az intézetben nagy hangsúlyt kap a biztonságos őrzés folyamatos fenntartása, amelyet őrzéssel, felügyelettel és ellenőrzéssel biztosítanak. A biztonsági szakterület dolgozóinak munkáját hatékony híradó- és biztonsági berendezések, biztonságtechnikai rendszerek, felszerelések, eszközök segítik.
Egy csomagvizsgáló berendezéssel rendelkezik az intézet. A fogva tartás rendjét és biztonságát szolgálják a szolgálati kutyák is. Jelenleg 4 kutyával rendelkeznek, melyből egy kábítószer kereső és három őrző-védő. A kutyákkal 5 hivatásos állományú kutyavezető foglalkozik.
A befogadott elítéltet az intézetben ellátják formaruhával, ágyneművel, a szükséges felszerelési tárgyakkal. Az elítélt a börtönéveket a felkészítő részlegben kezdi meg, ahol megismerheti a fogva tartására, az intézet rendjére vonatkozó szabályokat, előírásokat, a Házirendet. A befogadott előzetes megismerése alapján az intézet szakemberei jelölik ki a vele való további tennivalókat, foglalkoztatásának, személyisége fejlesztésének, oktatásának, képzésének lehetőségeit és végleges elhelyezését.
Az intézetben a rendszeresített fogvatartotti létszám 522 fő, de általában 730-750 között van számuk. Ez az idei évben 140-147%-os telítettséget jelent. A fogvatartottak elhelyezése fokozatok (börtön, fegyház) szerinti csoportokban (rezsimben) történik. Minden rezsim (enyhe, közepes, szigorú) átjárható. Az átjárás a parancsnok által felállított bizottság döntésétől és az elítélt magatartásától függ. Az elhelyezésre külön-külön fokozatonként 2-12 fős lakózárkák állnak rendelkezésre, kivétel a 110-es, börtön fokozatú zárka, ahol 40 fő is elhelyezhető. Korlátozott számban van lehetőség egyszemélyes elhelyezésre is. A magánzárka tömb (MZ épület) földszintből és 3 emeletből áll. A földszinten 18 lakózárka és 17 fegyelmi és/vagy elkülönítő zárka található, illetve emeletenként 45 zárka van. A zárkák 2-3 fősek. Az MZ épületben helyezik el a legtöbb IV-es biztonsági csoportba sorolt elítéltet. A történelmi körletrész zárkái 6-12 fősek. Kb. 3-4 éven át az intézetben folyamatosan elhelyeztek olyan fogvatartottat is, aki a tanúvédelmi program hatálya alatt állt. Az elmúlt mintegy egy évben nem volt ilyen elhelyezés az intézetben. E zárkákat egyébként az egészségügyi körlet zárkáiból választották le, s ma nagykockázatot jelentő fogvatartottak elhelyezésére használják. A vizsgálat időpontjában – külön-külön zárkában – két fogvatartott tartózkodott e körletrészen. 
Csaknem egy éve, nemzetközi tapasztalatok alapján létrehozták az intézetben a szabadulás előtt állók számára a három zárkából és egy közös helyiségből álló úgynevezett APAC- (un. Együttműködő) körletet, mely vallási nézeteken alapuló rendszer, központjában a közösség, ezen belül is a család áll. Célja, hogy megkönnyítse a visszailleszkedést a családba és a társadalomba. E folyamat tervezésébe, irányításába bevonják az elítéltet, a családot, az egyházi és a civil segítőket. Az APAC-körleten a vizsgálat idején 15 elítélt volt elhelyezve, akik külön közösségi helyiségben moshatnak, mosógép, centrifuga, ruhaszárító igénybe vétele mellett. Lakóhelyiségüket zöldnövénnyel, szőnyeggel, vallási képekkel díszíthetik, sőt akváriumot is tartanak. Külön konyha is a rendelkezésükre áll, amit ha nem is napi rendszerességgel, de esetileg, illetve szakkör keretében használnak.
Valamennyi zárkában van WC és kézmosó. A WC-k a történelmi körletrészen fallal, az MZ épületben csak függönnyel és/vagy spanyolfallal leválasztottak. Fürdési lehetőség csak a folyosókon lévő 4-10 állásos, az MZ körleten 4 állásos, a történelmi körleten 10 állásos zuhanyozó (fürdő) helyiségekben van. A dolgozó fogvatartottak a végzett munka jellegétől függő gyakorisággal, a nem dolgozók és a fegyelmi körleten elhelyezettek heti két alkalommal, az előzetes letartóztatottak heti három alkalommal zuhanyozhatnak. Egyemeletes ágyak ugyan vannak a zárkákban, de ha nem indokolt, annak használatát mellőzik. A fogvatartottak zárható lemezszekrénnyel rendelkeznek. Saját ruháikat a zárkán belül, a kézmosóban vagy a mindenki számára felszerelési tárgyként kiosztott lavórban moshatják. A szárítás is a zárkákban történik, ruhaszárítón. 
Két körletrész felújítása miatt – a helyszíni ellenőrzéskor – folyamatban volt a fogvatartottak egy részének intézeten belüli átcsoportosítása, kb. 80 elítéltnek pedig más intézetbe való ideiglenes átszállítását tervezték.
Egy ügyvédi beszélő van az intézetben, ahol közvetlenül (nem plexi üvegen keresztül), asztal mellett, egy időben, összefüggő légtérben 3 védő és védence tud konzultálni. Az ügyvédi beszélőt azonban esetenként a rendőrségi kihallgató helyiségben és nevelői irodában is engedélyezik. Az intézetben a Rendvédelmi Szervek Védelmi Szolgálata részéről munkavégzésre ide vezényelt szakemberek állandó elhelyezését is biztosítják.
Az elítéltek napi háromszori étkezésben részesülnek, fizikai igénybevételüknek, egészségi állapotuknak megfelelően. Figyelemmel tudnak lenni egyes sajátos vallási szokásokra is. Naponta 9 féle menüt készítenek a konyhán, ahol fogvatartottakat is foglalkoztatnak. A konyhát az intézet működteti. A közeljövőben kívánják a főzőüstök cseréjét elvégezni, mert elavultak. A cserére már rendelkeznek engedéllyel és anyagi forrással is. Az étkezés az elhelyezési körletek zárkáiban, lakóhelyiségeiben történik, kivéve egyes munkahelyeken dolgozó elítélteket, akik munkahelyükön fogyaszthatják el az ebédet. Szerdánként hideg ételt kapnak az elítéltek, mivel e napon történnek a zárkánkénti mozgatások. A hét többi napján általában kétszeri meleg és egyszeri hideg élelmet biztosítanak. A fogvatartottak alapvetően elégedettek az ételek minőségével, a kalória mennyisége is előírásszerű. Olykor az ételek mennyiségét kifogásolják, de azt az intézet pénzügyi keretei, illetve a központilag meghatározott, ráfordítható pénzösszeg befolyásolja. Az állomány tagjai közül mintegy 50 dolgozó étkezik a konyhai menüből. Ők ugyanazt az ételt fogyasztják, mint a fogvatartottak.
A saját pénzzel rendelkezők az intézeti boltban meghatározott összeg erejéig, havi három alkalommal személyes szükségleteikre vásárolhatnak élelmiszereket, dohányárut, tisztálkodási szereket, egyéb engedélyezett tárgyakat. A vásárlás az egyedi, személyre szóló vonalkódos kártya felhasználásával történik, amit telefonálásra is használnak.
A fogvatartottak gyógyító-megelőző egészségügyi alapellátását, foglalkozás-egészségügyi szolgáltatását az egészségügyi szakterület folyamatosan, napi 24 órában biztosítja. Akut egészségügyi ellátásra naponta jelentkezhetnek, a nem akut panaszok kezelése pedig a körletrészek között megosztva történik. Valamennyi körletrésznek azonban heti rendszerességgel biztosított a rendelésen való megjelenés. Az elítéltek ellátása – beleértve a gyógyszereket is – térítésmentes. Esetleges kórházi kezelésük a büntetés-végrehajtás Központi Kórházában (Tököl), vagy állami egészségügyi intézményben történik. Az intézetben működik felkészítő, drog-prevenciós, gyógyító-nevelő és átmeneti csoport. A gyógyító-nevelő részleg alkalmas mozgáskorlátozott fogvatartott elhelyezésére is. Az egészségügyi körleten egy időben 3-5 fő elhelyezése lehetséges. A vizsgálat időpontjában enyhén mozgáskorlátozott elítélt (járókeretes) volt e körletben elhelyezve. Az egészségügyi körlet zárkáiban elhelyezettek által igénybe vehető zuhanyhelyiség nem akadálymentesített, egy fokú, kb. 25-30 cm magas lépcsőn lehet oda bejutni.
Az intézetben rendszeresen működő szakrendelések: belgyógyász-üzemorvosi, fogászati, foglalkozás-egészségügyi, traumatológiai. A belgyógyászati és fogorvosi ellátást a személyi állomány is igénybe veheti. A belgyógyászati rendelés azonban külön-külön rendelőben, a fogászati pedig más-más időpontban van a fogvatartottak és az állomány részére.
Rendelkezésre állnak a neveléshez és oktatáshoz szükséges feltételek is. Jelenlegi gyakorlatuk szerint az elítéltek nevelése önbecsülésük és felelősségérzetük fenntartására, fejlesztésére, a társadalmi hasznosság tudatának kialakítására, a társadalomba való visszailleszkedésük elősegítésére irányul. A nevelési célok megvalósítása szakképzett nevelők irányítása mellett zajlik. Az egyes elítélttel való foglalkozás terv szerint, ún. nevelési program alapján történik. A program elkészítésében az elítélt is közreműködik.
Az intézet figyelmet tulajdonít az elítélt munkával történő foglalkoztatására. Az elítéltek vagy a foglalkoztatásukra létrehozott gazdálkodó szervezetnél, az intézet épületében működő Duna-Mix Kft-nél (131 fő, pl. fa-, nyomda, konfekció és egyéb kézműipari területen), vagy az intézet ellátását, fenntartását szolgáló költségvetési munkahelyeken (91 fő) dolgoznak. A munkával szerzett keresményük egy részét felhasználhatják saját célra, pl. segíthetik családjukat, szabadulásuk idejére tartalékolhatnak.
Az elítéltek a munkáltatáson kívül iskolai oktatásban, szakirányú képzésben, terápiás foglalkoztatásban, továbbá művelődési, szabadidős, sport, és egyéb személyiségfejlesztő, gyógyító, rehabilitációs, vallási programokon is részt vehetnek. Az oktatás céljára megfelelően felszerelt tantermek, a gyakorlati képzéshez szükséges eszközök rendelkezésre állnak. A 2009/2010. tanévben 116 elítélt vett részt alapfokú oktatásban (3-9. osztályokban), 2 elítélt pedig érettségi felkészítésben. A jelenleg működő szakkörök: filmvetítés, francia-, angol-, spanyolnyelvi, képzőművészeti, irodalmi, vallási, keresztény filmklub, romazenekari, hadtörténeti, melyekben a résztvevők regisztrált száma 178. 
Az intézet lelkésze irányítja, szervezi, segíti a széleskörű hitéleti tevékenységet. Az elítéltek szervezett munkáltatásának, oktatásának megszervezésében, irányításában részt vesznek az intézettel együttműködő társadalmi szervezetek, egyházak, karitatív, illetve missziós szervezetek, társaságok.
A fogvatartottak igénybe vehetik az intézet nyolcezer kötetes könyvtárát. Havonta kb. 110-120 elítélt tart igényt a könyvtár szolgáltatására. A külvilággal való folyamatos kapcsolat érdekében a zárkákban van televízió, de saját költségükön tartható rádió, és sajtótermékeket is rendelhetnek. Kapcsolattartóikkal a levelezés gyakorisága és terjedelme nem korlátozott. Havonta fogadhatnak látogatót, kaphatnak, illetve küldhetnek csomagot. A beszélői napok minden héten: kedd, csütörtök és péntek. Egy időben két 18 éven aluli és két nagykorú látogató fogadható. A látogatás csoportosan (egyszerre 8-10 fogvatartott és hozzátartozói), asztal mellett, ülve történik. Egyéni elbírálás esetén családi beszélő is engedélyezett, külön erre a célra kialakított helyiségben. A családi beszélőn a fogvatartott kiskorú gyermekét magához veheti, ölébe ültetheti. Családi beszélőt a karácsonyi és húsvéti ünnepekre is engedélyeznek. Az elhelyezési körleteken felszerelt telefonkészülékeken, meghatározott rend szerint beszélgethetnek hozzátartozóikkal. Telefonálni akár naponta – pihenő és munkaszüneti napokon is – 10 perc erejéig lehet, kivéve a fegyelmi körleten elhelyezetteket, akik heti egy alkalommal telefonálhatnak ugyancsak 10 percben. A fogvatartott engedélyezett kapcsolattartójától postai úton pénzküldeményt kaphat.  Az intézeti házirend X. pontja „Pénzküldemények” címszó alatt található előírása szerint „Hozzátartozója a feladóvevény hátoldalán feltétlenül tüntesse fel az összeg rendeltetését (pl. személyes szükségletekre történő vásárláshoz, útiköltségre stb.), valamint az Ön pontos személyi adatait.” 
A szabad levegőn való tartózkodásra a zárkaépületek közötti két sétaudvaron vagy az ugyancsak két sportudvaron, napi egy óra időtartamban van lehetőség. A sportudvaron lebonyolított szabad levegőn tartózkodás ideje alatt kérhető a sportolás engedélyezése is.
Az intézet vezetése mindennaposnak tartja az elítéltek közötti belső feszültséget, amelynek egyik fő okát – az elmúlt mintegy két évben jelentkező – gazdasági válságban jelölték meg. Az elítéltek családja ugyanis ritkábban tudja hozzátartozóit látogatni, és ritkábban tud csomagot küldeni. A válság mellett fontos tényezője a belső feszültség kialakulásának a zsúfoltság, illetve az, hogy az intézet nem tud minden fogvatartottnak munkát biztosítani.
Öngyilkossági kísérleteket, „falcolásokat” hetente-kéthetente követnek el a fogvatartottak, de ezek rendszerint figyelem felhívó jellegűek. Az állomány azonban sokat tesz azért, hogy ezeket időben észlelje. Elsődleges céljuk ezek elhárítása az elítéltek szoros kontrollja, differenciált elhelyezése, személyzet képzése mellett. Aki nem mond le öngyilkossági szándékáról, a váci kórházba, súlyosabb esetben az IMEI-be szállítják.
2009-ben egy sikeres öngyilkosság volt az intézetben. A fegyelmi körleten elhelyezett fogvatartott akasztotta fel magát törülközőjével a kilincsre. Ő búcsúlevelet hagyott.
Jellemző a fogvatartottakra a tiltott tárgy – mobiltelefon, készpénz, sim-kártya, Rivotril gyógyszer – birtoklása, bár az ilyen esetek száma ez évben kb. 50%-kal csökkent 2009-hez viszonyítva. (2010. április végéig 33 telefont találtak, ebből 6 db-ot csomagban kiadás előtt, a többit a körleteken vagy a sétaudvaron). A feltárt esetekben fegyelmi eljárást indítanak és folytatnak le az elítélttel szemben. Amennyiben viszont alapos gyanú merül fel arra, hogy a tiltott tárgyhoz való hozzájutásban az elítéltnek bv. alkalmazott volt a segítségére, az intézet parancsnoka „kötelességszegés szolgálatban” bűncselekmény elkövetése miatt feljelentést tesz a katonai ügyészségen ismeretlen tettes ellen. A feljelentéssel a megtalált tiltott tárgyat is megküldik az ügyészségnek.
Az intézet vezetésének régóta okoz problémát a szennyvíz elvezetése, melynek megoldására irányuló munkálatok – már meglévő engedély és pénzügyi fedezet birtokában – rövid időn belül elkezdődnek.
Az intézet gépkocsiparkja változó évjáratú. Rendelkeznek: 1 db egy éves 38 személyes és 1 db tíz éves 32 személyes rabszállítóval, 3 db három és négy éves 6 fő elhelyezésére alkalmas kis rabszállítóval, 1 db tíz éves, az állomány szállítását szolgáló 9 személyes kisbusszal, 2 db tíz éves áruszállítóval, végül 2 db egy éves személyautóval.
Az intézet társadalmi támogatottsága elfogadható. Megfelelő kapcsolatot tartanak fenn az önkormányzattal, amely uszoda bérlettel, a parkolás segítésével támogatja az állományt. Az intézet pedig hozzájárul a város szépítéséhez, környezete védelméhez, az elítéltek Duna partot takarítanak, bozótot irtanak, a rabtemetőt ápolják.

2. A személyi állomány körülményeinek jellemzői
Az intézet személyi állományának – állománytábla szerinti – rendszeresített létszáma 266 fő. Ebből 42 tiszti, 193 zászlósi és tiszthelyettesi, 31 közalkalmazotti státusz. Ezen kívül rendszeresített részmunkaidőben foglalkoztatottak száma 2 fő. A betöltetlen státuszok száma 13. A Duna-Mix Kft. rendszeresített létszáma 70 fő, betöltetlen 14. A Kft-ben dolgozók is a bv. állomány tagjai, munkavégzésre vannak odavezényelve. Az állomány tényleges létszáma tehát a vizsgálat időpontjában 307 rendszeresített és 2 részmunkaidős volt. A betöltetlen státuszok közül két kiemelt volt: egy szakorvosi és egy pszichológusi. Az üres létszámhelyek betöltése a központilag elrendelt létszámstop és a bérhiány miatt probléma. A szakorvosi hely betöltése ezen kívül a bv. intézeti lehetőségekből adódó versenyképesség miatt is gond.
Az intézet végrehajtói állománya fiatal, 2-3 éves szolgálati idővel rendelkezik. Összesen 5 fő teljesít szolgálatot 25 éves elismert szolgálati viszonnyal. Így az állomány formálása elengedhetetlen. A fluktuáció is jellemző. Más szervhez való áthelyezési kérelmet az intézetparancsnok pozitívan bírál el, de a hat hónapos visszatartási lehetőségtől sokszor nem tud eltekinteni. Általában más fegyveres szervhez történik az áthelyezés (2009-ben 6 fő távozott áthelyezéssel). A FÜV miatt nyugállományba vonultak száma több éve hasonló arányú. 2009-ben 11 fő távozott a testületből ilyen jogcímen.
A nevelők létszáma: 14, ebből 1 vezetőnevelő, akinek munkáját további 8 szociális segédelőadó segíti. Így egy nevelőre kb. 55 fogvatartott jut, melyet az intézet parancsnok-helyettese megfelelőnek tart. Az intézetnek egy szakpszichológusa van, egy pszichológusi állás pedig betöltetlen. Ez utóbbi státusz betöltése a vizsgálat idején, létszámstop miatt minisztériumi engedélyhez volt kötött. Az engedélyre irányuló kérelmet azonban már felterjesztették.
Jelenleg tehát csak egy szakpszichológus foglalkozik az elítéltekkel, de ő van a személyi állomány segítségére is. Az intézet vezetése kevesli az engedélyezett pszichológusi státuszok számát. A 3-3,5 státuszt tartanák optimálisnak, mellyel létre tudnának hozni egy önálló pszichológiai osztályt.
A biztonsági felügyelők, körletfelügyelők, segédelőadók – továbbiakban: körletfelügyelők – száma 135, mely biztosítja a fogvatartotti állomány biztonságos őrzését, kezelését és a körletfelügyelőknek járó egy órás munkaközi pihenőidő kiadását.
Az állomány öltözőjének és egyéb szociális helyiségeinek állaga, felszereltsége elavult, jelentősen leamortizálódott. Az irodai helyiségek és berendezéseinek felújítása, korszerű informatikai rendszer kiépítése azonban elkezdődött, bár túlnyomó részük még felújítás előtt áll, mely munkálatok elvégzésére az intézet önerőből nem képes. A magánzárka tömbben (MZ épület) mintegy egy éve alakítottak ki új nevelői irodákat és az itt szolgálatot teljesítő nevelők, valamint felügyelők számára új, kulturált mellékhelyiségeket. Addig a több szintű épületben csak egy mellékhelyiség állt rendelkezésükre, vagy üres zárkákban lévő WC-ket vették igénybe egészségügyi szükségleteik elvégzésére.
Az intézet parancsnoka 8 éve vezeti az intézetet, de több évtizedes büntetés-végrehajtási gyakorlattal rendelkezik, így lehetősége van a leghatékonyabb vezetési módszerek megválasztására. Munkáját egy parancsnok-helyettes segíti, aki 2008-tól látja el e feladatát.
A végrehajtói állomány főszabályként váltásos munkarendben dolgozik, havonta készített szolgálatteljesítési ütemterv szerint. Túlóra teljesítése ebben az intézetben sem kerülhető el. A túlórát általában szabadnap kiadásával ellentételezik, kevés a túlóra pénzbeli megváltása.
Szolgálati viszonyon kívüli jövedelemszerző tevékenység (mellékfoglalkozás) folytatását a parancsnok engedélyezi, ha van rá igény és összeegyeztethető a szolgálattal, valamint jogszabályba nem ütközik.
Az állomány fegyelmi helyzete 2009-ben, az előző évekhez képest rosszabb volt. 46 főt vontak fegyelmi eljárás alá. Ez a szám 2007-ben 25, 2008-ban 24 volt. A fegyelemsértések jelentős része a szolgálati kötelemmel függött össze, jellemzően „egyéb kötelemsértést” és „kötelességszegés szolgálatban” követtek el az állomány tagjai. Előfordult azonban „szolgálati feladat ellátása alóli kibúvás”, „bánásmód szabályainak megsértése”, „tulajdon elleni szabálysértés”, „elítélt magáncélú igénybevétele” és „késés” is.

II. Az állomány által kitöltött kérdőívek válaszainak összegzése
1. Az intézet személyi állományából 17 olyan dolgozó töltött ki kérdőívet, aki váltásos – 12-24 órás (eszerint 12 óra nappali szolgálat és 24 óra pihenés), majd 12-48 órás (vagyis 12 órás éjszakai szolgálatot követ 48 óra pihenés) – munkarend szerint teljesít szolgálatot. A válaszadók 29,5%-a nem (5 fő), 70,5%-a (12 fő) kiszámíthatónak ítélte meg szolgálati időrendjét. Kilencen úgy gondolták (53%), hogy nem vagy csak nagyon nehezen tudják tervezni szabadságukat, családi életüket. Nyolcan (47%) tartották úgy, hogy mindkettő tervezhető számukra. 
A 17 kérdőívet kitöltő dolgozó közül tizenöten havonta változó mértékben, de túlóráznak, azaz a válaszolók 88,3%-a. Tehát csak ketten nem számoltak be túlóráról. A túlórák ellentételezésének módjáról (szabadnap vagy túlóradíj) senki nem nyilatkozott.
A kérdőívet kitöltő dolgozók közül mindenkit berendel az intézet esetenként szabadnapján, illetőleg szabadsága idején szolgálatellátásra. Valamennyien úgy nyilatkoztak azonban, hogy ez nem rendszeres. A berendelés alkalmával öt dolgozó gyalog vagy tömegközlekedési eszközzel megy be az intézetbe, így költségtérítésre nem jogosultak. Tizenketten (70,6%) saját gépkocsit vesznek igénybe a váratlan szolgálatban való megjelenéshez. A gépkocsival közlekedő dolgozók egységesen 9 Ft/km munkáltatói költségtérítésről számoltak be. 
A szolgálati idő dokumentálásával összefüggésben háromféleképpen válaszoltak az arra vállalkozók. Egy-egy szolgálat időtartamát tizenöten tartják a valóságnak megfelelően dokumentáltnak, ezzel szemben egy nem és egy csak remélni tudja. A szolgálat átadás-átvétel időtartama tizenhárom válaszadó esetében a munkaidő részét képezi, négy esetében nem.
2. A kérdőív kitöltését 39 olyan dolgozó is vállalta, akik hivatali (heti 40 órás) munkaidőben dolgoznak. Ők általában tervezhetőnek tartják szabadságukat, családi életüket. Mindössze ketten gondolják úgy, hogy nem vagy nehezen. Soron kívüli berendelésről senki nem számolt be. A válaszadók 28,2%-a (11 fő) ugyan nem rendszeresen, de túlórázik. Annak mértéke havi 4-5, esetleg 10 óra, amit lecsúsztatnak.

III. Vizsgálati megállapításaim
1. A 140%-os telítettségű, 150 éve létesített Váci Fegyház és Börtönben a vezetők átgondolt, következetes munkával igyekeznek biztosítani a fogvatartottak megfelelő elhelyezését, ellátását, munkáltatását, jogaik gyakorlását, gondoskodni az elítéltek neveléséről és szervezni, segíteni az oktatásukat is. A szakmai vélemények szerint – figyelemmel a szigorú végrehajtási módra (börtön és fegyház fokozatra) – azonban a vácihoz hasonló hosszú időtartamra, esetleg életfogytiglani büntetésre ítélt fogvatartottakat őrző intézetekben a 85%-os arány lenne az optimális.
Az emberi jogok szempontjából megelégedéssel fogadtam, hogy a gyermekével is találkozhat az elítélt, az ölébe veheti és asztal mellett, akár családi látogatófogadó helyiségben találkozhat a szeretteivel. Az ünnepnapokhoz kötött családi beszélő engedélyezése ugyancsak jó gyakorlat, amely segítheti a fogvatartott magán- és családi életének fogvatartását megelőző szintje lehetőségek szerinti megtartását, de alkalmas az elítélt és hozzátartozói emberi méltósága, valamint a házasság és a család védelméhez való joga biztosítására is. Ugyancsak a családi kötelékek fenntartását, erősítését szolgálja, valamint széleskörű segítséget nyújt a fogvatartottnak és családjának, de hatékonyan segíti elő a szabaduló visszatérését a családba és a társadalomba, az intézet komplex kezelési programjába és rezsimrendszerébe illeszkedő APAC-körlet.
A fogvatartottak létszámához képest nem tartom elegendőnek az egy csomagvizsgáló berendezést. Ez ugyanis közvetlenül veszélyeztetheti nemcsak a fogvatartottak, de az őrszemélyzet biztonságát, azon keresztül pedig az élethez, testi épséghez fűződő jogukat. 
A zárkák mérete, felszereltsége, az egyes körletek folyosóin lévő fürdők megfelelnek az elvárásoknak, biztosítják a fogvatartottak egészséges környezethez való jogát, valamint emberi méltóságát. Nincs viszont minden zárkában a WC lefalazva csak elfüggönyözve. Ez alkalmas az emberi méltóság és a fogvatartottak lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joga közvetlen veszélyeztetésére.
Az egészségügyi részleg betegszobáihoz tartozó fürdőhelyiség akadálymentességének hiánya ugyancsak sérti a mozgáskorlátozott fogvatartottak emberi méltósághoz fűződő jogát, de az esélyegyenlőség elvét is. A zárkákban való ruhaszárítás is – kivéve az APAC-körletet – közvetlenül veszélyezteti a fogvatartottak emberi méltóságát, valamint lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogát.
Az ügyvédi beszélő helyiség, elválasztó falak hiányában nem felel meg annak a követelménynek, hogy a védő ellenőrzés nélkül beszélhessen ügyfelével. Ez visszásságot okoz a jogállamiság elve és az abból levezethető jogbiztonság követelménye vonatkozásában, de sérti a tisztességes eljáráshoz való jogot is.
Pozitívan értékelhető, hogy a fogvatartottak és a dolgozók ugyanazt az ételt fogyasztják ebédre. Ezzel elkerülhető, hogy a fogvatartottak kifogásolják az ételek energiájának, tápértékének és minőségének előírás szerinti biztosítását.
Az elítéltek számával arányos számú nevelő dolgozik az intézetben, de a fogvatartotti létszámhoz kevés a pszichológus, ami közvetlenül veszélyezteti a fogvatartottak és a személyi állomány lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogát. Ezt az intézet parancsnoka is észlelte és kezdeményezte a meglévő, létszámstop alatt álló pszichológusi státusz betöltésének engedélyezését. Egyetértve az intézet parancsnokával, úgy vélem, hogy az intézet nagyfokú telítettségéből adódó esetleges problémákat eredményesen csak további pszichológusok alkalmazásával lehet megfelelően kezelni.
Az egészségügyi ellátás, a rendelők felszereltsége megfelelő. A betöltetlen, kiemelt fontosságú szakorvosi státusz feltöltése azonban sürgetően szükséges, mert annak hiányában közvetlen veszélybe kerülhet az elítéltek lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joga.
Az elítéltek foglalkoztatása – figyelemmel arra, hogy mintegy harmaduk dolgozik, több százan pedig oktatásban és szakkörökben vesznek részt – a mai gazdasági helyzetben ugyan elfogadható arányú, de a monotonitás, az ingerszegény környezet negatív hatásai miatt fontos lenne a minél magasabb számú foglalkoztatás. Bár ez nemcsak a váci bv. intézet problémája, hanem az országos börtönrendszeré, a jogállamiság elve minél teljes körű érvényesülése érdekében, valamint a társadalmi bűnmegelőzés nemzeti stratégiájáról szóló 115/2003. (X. 28.) OGY határozatra figyelemmel, ami szerint „a büntetés tartama alatt növelni kell a foglalkoztatás,… lehetőségeit”, ennek megállapítását nem mellőzhettem. Munkáltatás esetén ugyanis a fogvatartottak kevesebb időt tölthetnének a zárkában, több lehetne a látogató fogadási és fürdési lehetőség, sőt pénz is jár érte. Büntetés-végrehajtási szempontból is előnyös lenne a minél több fogvatartott munkába állítása. A tapasztalatok szerint ugyanis a dolgozó fogvatartottak kezelhetőbbek, fegyelmezettebbek, mint nem dolgozó társaik.
A szabadidős tevékenységek, valamint a vallásgyakorlási lehetőségek, illetve az azokhoz szükséges eszközök, programok, feltételek adottak az intézetben.
A szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól szóló 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet nem szabályozza, hogy hogyan kell eljárnia az intézetnek, ha a fogvatartottnak érkező pénzküldeményt célzottan, a felhasználás jogcímét megjelölve adja fel a feladó, vagyis hogy köti-e az intézetet a pénzösszeg rendeltetésének közlése. Tekintettel arra, hogy az intézet házirendjének X. pontja „Pénzküldemények” címszó alatt található előírása szerint a feladóvevény hátoldalán az összeg rendeltetésére vonatkozó feladói feljegyzés befolyásolja a pénz felhasználhatóságát, a házirend szóban forgó pontja nem felel meg a vonatkozó előírásoknak, sérti a jogállamiság elvét és az abból fakadó jogbiztonság követelményét, de felveti a fogvatartott tulajdonhoz való joga sérelmének közvetlen veszélyeztetettségét is.
Pozitívan értékelem, hogy az intézet parancsnoka több évtizede dolgozik a büntetés-végrehajtásban, van lehetősége az intézet sajátosságaihoz igazodó, hatékony vezetési módszere megválasztásában.
2. Az állomány vonatkozásában megállapítottam, hogy az öltözők és egyéb szociális helyiségek leromlott, elavult állapota, felszereltsége a dolgozók lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez, valamint az egészséges környezethez és az emberi méltósághoz való jogát sérti. A személyzet munkakörülményeinek további javítása, a rendeltetésszerűen használható, emberi tartózkodásra alkalmas öltözők kialakítása elkerülhetetlen.
3. A kérdőíveket összegezve megállapítható, hogy a szolgálati időrend, valamint a szabad- és a pihenőnapokról való soron kívüli berendelések a váltásos munkarendben dolgozók esetében alapvetően kiszámíthatatlanok, amely közvetlenül veszélyeztetheti az érintett állomány munkához, pihenéshez és szabadidőhöz való jogát, valamint a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményét. Megjegyzem, hogy a pihenőnapról, a szabadságról, a szabadnapról történő berendeléseket önmagában nem tartom kifogásolhatónak, hiszen a szolgálati viszony az állam és a hivatásos állomány tagja között létrejött különleges közszolgálati jogviszony, amelyben mindkét felet a sajátos szolgálati körülményeknek megfelelő, törvényben és más jogszabályokban meghatározott kötelezettségek terhelik és jogosultságok illetik meg. A hivatásos állomány tagja a szolgálati viszonyból fakadó kötelmeit – a fegyveres szerv rendeltetés szerinti feladatainak megvalósítása érdekében – önkéntes vállalás alapján, élethivatásként, szigorú függelmi rendben, életének és testi épségének kockáztatásával, egyes alapjogai korlátozásának elfogadásával teljesíti (Hszt. 3. § /1/-/2/ bek.). A pihenőnapról, a szabadságról, a szabadnapról történő berendelésekkel összefüggő visszásság – véleményem szerint – akkor keletkezhet, amikor a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró a szolgálati feladatok ellátását nem minden esetben szervezi úgy, hogy a hivatásos állomány tagja a szolgálati viszonyból eredő jogait (pihenéshez, szabadsághoz való jogát) gyakorolni tudja.
A Hszt. 113.§ (1) bekezdése kötelezően előírja, hogy "A hivatásos állomány tagja részére meg kell téríteni: b) a szolgálati feladat ellátásával kapcsolatban váratlanul felmerült, c) a szabadságról, a munkaszüneti és a pihenőnapról történő visszarendeléssel összefüggő költséget.” Az e §-hoz fűzött indokolás azt is rögzíti, hogy "A szolgálati érdekből történő.... visszarendelés alapján a szolgálati helyen való megjelenéssel és a szolgálati feladatok ellátásával kapcsolatban költségek merülhetnek fel, amelyek – szolgálati érdekűek lévén – nem terhelhetik az azokat kifizető hivatásos állomány tagját. Ha e költségeket a hivatásos állomány tagja megelőlegezte a fegyveres szervnek, ezeket meg kell téríteni”. Ezt egészíti ki a büntetés-végrehajtási szervezet hivatásos állományú tagjai részére járó egyes költségtérítésekről szóló 7/1997. (III. 26. ) IM rendelet 27. § (1) és (3) bekezdése a következőképpen: „Az állományilletékes parancsnok jóváhagyásával helyközi munkába járás céljára saját gépjármű igénybevétele engedélyezhető akkor, ha ezt a szolgálati feladatok teljesítése indokolja, … Az állományilletékes parancsnok engedélyezheti az utazási többletköltség elszámolását, ha a szolgálati feladatok végrehajtása miatt a szokásos szolgálatteljesítési időtől eltérő időpontban kell a szolgálatteljesítés helyén jelen lenni, és emiatt utazási többletköltség merül fel.” Az idézettek szerint tehát meg kell téríteni a szolgálati helyre soron kívül pl. éjszaka saját személygépkocsin való bejutás költségét, többletköltségét. Ha ez elmarad, sérül az egyenlő munkáért járó egyenlő bér elve, valamint a jogbiztonság követelménye. (Az Európai Közösséget alapító Római Szerződés (1957, Róma) 119. cikke igen tágan határozza meg a bér fogalmát, bérnek minősítve „minden olyan szokásos alap- és minimálbért, illetve fizetést, valamint olyan egyéb juttatást, amelyet a munkaadó a munkavállalónak ez utóbbi alkalmazása miatt közvetlenül vagy közvetetten, pénzben vagy természetben kifizet.”)
A váltásos munkarendben dolgozó, kérdőívet kitöltő személyek 70,6 %-a a váratlanul, szabadságról, munkaszüneti vagy pihenőnapról történő berendelések alkalmával saját gépkocsit vesz igénybe a szolgálatban való megjelenéshez. Az így keletkező költségeiket 9 Ft/km összegben téríti meg a munkáltató. Ez pedig a szóban forgó alkotmányos joggal összefüggő visszásságot okozza. A 9 Ft/km nagyságú költségtérítés a napi munkába járás és hétvégi hazautazás címén illeti meg a hivatásos állomány tagját, mint munkavállalót, de nem a szolgálati érdekből történő, váratlan visszarendelésekből adódó szolgálati helyen való megjelenéssel és a szolgálati feladatok ellátásával kapcsolatban felmerülő költségek megtérítéseként.
A szolgálat átadás-átvétel időtartamával, a szolgálati idő dokumentálásával és a túlóra gyakorlatával összefüggő válaszok alapján alapvető jogokkal kapcsolatos visszásságot nem állapítottam meg.

IV. Intézkedéseim
A jelentésemben feltárt alapvető jogokat érintő visszásságok orvoslása érdekében az alábbi intézkedéseket teszem: 
1. Az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján javaslom a büntetés-végrehajtás országos parancsnokának, vizsgáltassa meg a Váci Fegyház és Börtön állománytáblája módosításának, illetve pszichológus státuszai emelésének lehetőségét, és az ahhoz szükséges anyagi fedezet biztosíthatóságát.
2. A Tiszalöki Országos Büntetés-végrehajtási Intézetben folytatott vizsgálati jelentésemben már megfogalmazottakkal összhangban, az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján javaslom a büntetés-végrehajtás országos parancsnokának, hogy vizsgáltassa meg országos szinten a szolgálati helyre való soron kívüli, váratlan visszarendelésekből adódó, az állomány tagja által megelőlegezett többletköltség megtérítésének gyakorlatát és indokolt esetben intézkedjen azok jogszabályoknak megfelelő kialakításáról.
3. Ugyancsak az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján javaslom a büntetés-végrehajtás országos parancsnokának, hogy – azok garanciális jelentősége miatt – vizsgáltassa meg a Váci Fegyház és Börtön személyi állománya öltözői és egyéb szociális helyiségei, felszerelései, valamint az ügyvédi beszélő felújítása, rendeltetésszerű használhatósága biztosításának, az intézetben rendszeresített csomagvizsgálók száma növelésének, a zárkákban található WC-k fallal való leválasztásának lehetőségét és kísérelje meg az anyagi fedezet biztosítását. 
4. Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem a Váci Fegyház és Börtön parancsnokánál, hogy vizsgálja meg mosó- és szárítóhelyiség kialakításának lehetőségét, hogy a fogvatartottak saját ruhaneműiket ne a zárkában, hanem kulturált körülmények között moshassák és száríthassák. 
Kérem továbbá, hogy soron kívül tegye meg a szükséges intézkedéseket az egészségügyi körlet zuhanyozóhelyiségének akadálymentesítése, a betöltetlen szakorvosi státusz mielőbbi betöltése érdekében. 
Kezdeményezem azt is, hogy – az elítéltek pénzküldeményei kezelésével összefüggő megállapításaimat elfogadva – módosítsa a Házirend pénzküldemények feladásával kapcsolatos előírásait, pályázatok felkutatásával pedig keresse a fogvatartottak további munkáltatása lehetőségét.
Végül felkérem, – figyelemmel a Hszt. 67. §-ra, ami szerint “a szolgálati viszony keretében a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró köteles, b) a szolgálati feladatok ellátását úgy megszervezni, hogy a hivatásos állomány tagja a szolgálati viszonyból eredő jogait gyakorolni, kötelezettségeit teljesíteni tudja” – a szolgálati feladatok ellátását minden esetben úgy szervezze meg, hogy az állomány nemcsak a szolgálati viszonyból eredő kötelezettségeit (szolgálati feladatok ellátása), hanem jogait (pihenéshez, szabadsághoz való jogát) is a jogszabályoknak megfelelően tudja gyakorolni.
5. A folyamatban lévő két körletrész felújítása miatt végrehajtott intézeten belüli fogvatartotti átcsoportosításokra és a tervezett, mintegy 80 elítélt más intézetbe való ideiglenes átszállítására tekintettel a zárkák zsúfoltságával összefüggésben javaslattal nem élek, de az Obtv. 17. § (1) bekezdése alapján felhívom a büntetés-végrehajtás országos parancsnokának, valamint az intézet vezetőjének figyelmét a zárkában (lakóhelyiségben) elhelyezett mindenkori fogvatartotti létszám garanciális jelentőségére, hiszen minden férfi elítélt számára biztosítani kell a legalább hat köbméter légteret és a három négyzetméter mozgásteret.

Budapest, 2010. július 19.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.